Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania	materiál bol doplnený o doložku vplyvov na podnikateľské prostredie 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	244  / 40 	
Počet vyhodnotených pripomienok	244 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	123  / 22 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	62  / 12 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	59  / 6 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	50 (50o,0z) 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	11 (9o,2z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	9 (5o,4z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	34 (33o,1z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	9 (8o,1z) 	 	 	 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	 	 	x 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	30 (20o,10z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Ústavný súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
32 .	Slovenská informačná služba 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
33 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
34 .	Republiková únia zamestnávateľov 	15 (0o,15z) 	 	 	 	
35 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	 	x 	
36 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
37 .	Bratislavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
38 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
39 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
40 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
41 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	x 	 	
42 .	Žilinský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
43 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
44 .	Košický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
45 .	Združenie samosprávnych krajov v SR 	 	 	 	x 	
46 .	Mesto Žilina 	 	 	 	x 	
47 .	Mesto Trenčín 	 	 	 	x 	
48 .	Podpredseda vlády SR pre investície 	 	 	 	x 	
49 .	Odbor zmeny klímy 	 	 	 	x 	
50 .	Štátna pokladnica 	 	 	x 	 	
51 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
52 .	Sociálna poisťovňa 	 	 	x 	 	
53 .	Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
54 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
55 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
56 .	Verejnosť 	16 (16o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	194 (154o,40z) 	50 (50o,0z) 	15 	19 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	K Čl. I § 1 ods. 1 
Navrhujeme vymedziť predmet úpravy prostredníctvom uvedenia okruhu osôb, ktorým sa má poskytovať ochrana podľa zákona, a zároveň navrhujeme prehodnotiť rozšírenie poskytovania ochrany nielen osobám v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnoprávnom vzťahu k zamestnávateľovi, ale aj osobám z externého prostredia, ktoré nevykonávajú závislú prácu, ale vykonávajú činnosti pre zamestnávateľa 
na základe zmluvného vzťahu, za čo poberajú od zamestnávateľa odmenu alebo inú výhodu (napr. činnosti vykonávané na základe príkaznej zmluvy). Ide napríklad o prípady, kedy fyzické osoby vykonávajú činnosť pre „zamestnávateľa“ na základe živnostenského oprávnenia, za čo im on poskytuje odmenu. 
 	O 	N 	Právne mechanizmy nastavené navrhovaným zákonom, nie sú vhodné pre tieto kategórie právnych vzťahov, pretože sú smerované k pracovnoprávnym vzťahom. 	
MS SR 	K § 1 ods. 3 
Navrhujeme nahradiť slovo „zákona“ slovom „predpisu“. 
Požadujeme doplniť odkaz s poznámkou pod čiarou, ktorého osobitného predpisu sa dotýka predmetné ustanovenie. 
Ide o legislatívno-technickú pripomienku, ktorú je potrebné zohľadniť v celom texte návrhu zákona, kde predkladateľ používa slovné spojenie „osobitný zákon“. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie. 	
MS SR 	K Čl. I § 2 ods. 1 písm. a) 
Návrh zákona nerieši čo v prípade, ak bola udelená ochrana zamestnancovi v rámci trestného konania, resp. správneho konania v rámci ktorého došlo v neskoršom štádiu k prekvalifikovaniu skutku takým spôsobom, že prekvalifikovaný skutok nezodpovedá protispoločenskej činnosti v zmysle tohto ustanovenia. Žiadame preto doplniť následok takejto skutočnosti vo vzťahu k udelenej ochrane, a to výslovnou právnou úpravou. Súčasne žiadame prehodnotiť úpravu (bod 3) vo vzťahu k zaradeniu aj priestupkov popri správnych deliktov.  	O 	N 	Medzi dôvodmi zániku ochrany nie je preklasifikovanie skutku, t. j. raz priznaná ochrana bude trvať naďalej aj po prípadnom preklasifikovaní skutku. 	
MS SR 	K Čl. I § 2 ods. 1 písm. b) 
Z dikcie definície oznamovateľa, ktorá je kľúčová pre rozhodnutie o udelení ochrany, nie je dostatočne zrejme, či ide o všetky oznámenia o závažnej protispoločenskej činnosti, o ktorej sa fyzická osoba dozvedela v súvislosti s výkonom svojho zamestnania, povolania, postavenia alebo funkcie alebo výlučne o také oznámenia, ktoré smerujú voči jej zamestnávateľovi. Žiadame jednoznačne vyjadriť zámer predkladateľa v texte zákona.  	O 	ČA 	Z definície oznámenia vyplýva, že ide o skutočnosti, o ktorých sa fyzická osoba dozvedela v súvislosti s výkonom svojho zamestnania, povolania, postavenia alebo funkcie. 	
MS SR 	K Čl. I § 2 ods. 2 
Žiadame upraviť zavádzanú fikciu v časti vety za bodkočiarkou vhodnejším spôsobom, napríklad nasledovne: 
„v pochybnostiach sa má za to, že oznamovateľ koná v dobrej viere, kým sa nepreukáže opak.“ 
 	O 	ČA 	Text upravený podľa pripomienok Generálnej prokuratúry SR. 	
MS SR 	K Čl. I § 3 ods. 1 
V poslednej vete odporúčame nahradiť slová „ orgánu činnému v trestnom konaní,“ slovami „orgánu verejnej moci.“. Žiadosť môže byť omylom podaná ktorémukoľvek orgánu verejnej moci, nie len inému orgánu činnému v trestnom konaní. Navrhovaná právna úprava je príliš zužujúca.  	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I § 3 ods. 2 
Odporúčame upraviť vetu nasledovne: „Žiadosť o poskytnutie ochrany podľa odseku 1 musí obsahovať meno...“. Máme za to, že imperatívne vyjadrenie náležitostí žiadosti je vhodnejšie. 
Z návrhu zákona nie je zrejme ako sa bude postupovať so žiadosťami, ktoré nebudú úplné. S prihliadnutím na vylúčenie aplikácie správneho poriadku je potrebné doplniť návrh zákona o postup odstraňovania nedostatkov žiadostí. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MS SR 	K Čl. I § 4 
V celom texte návrhu zákona požadujeme prehodnotiť procesnú formu oznamovania určených skutočností. Máme za to, že z hľadiska právnej istoty adresátov týchto „oznámení“ je namieste zakotvenie písomného oznamovania, najmä ak ide o právne skutočnosti, s ktorých oznámením je spojený určitý právny následok.  	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I § 4 ods. 3  
Navrhujeme doplniť slová : „Ak prokurátor alebo súd zistí... , písomne jej oznámi túto skutočnosť s náležitým odôvodnením“. Navrhovaná úprava rieši postup prokurátora, nerieši však postup súdu. Súčasne doplnením požiadavky odôvodňovania postupu prokurátora a súdu sa zamedzí arbitrárnemu rozhodovaniu. 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MS SR 	K Čl. I § 4 ods. 2 
Žiadame predkladateľa o zmenu terminológie „chránená osoba“ v celom texte návrhu, nakoľko Trestný zákon pozná pojem chránená osoba, a ten nie je totožný s chránenou osobou v zmysle návrhu zákona. Zamedzí sa tak prípadným výkladovým nezrovnalostiam a učiní sa za dosť základným požiadavkám kladeným na zákon.  	O 	A 	Termín zmenený na "chránený oznamovateľ". 	
MS SR 	K Čl. I §18 ods. 1 
Žiadame aby sa ochrana podľa tohto zákon vzťahovala na oznámenia, ktoré budú podané až po nadobudnutí účinnosti predmetného zákona. Nie je dôvodné rozširovať aplikáciu návrhu zákona aj na oznámenia vykonané pred účinnosťou zákona bez akéhokoľvek časového obmedzenia.  	O 	N 	Nie je dôvod, aby nebola poskytnutá ochrana osobe, ktorá oznámila významné skutočnosti o závažnej protispoločenskej činnosti, pred účinnosťou zákona, pretože dôvod na jej ochranu môže pretrvávať, pričom opodstatnenosť ochrany posúdi prokurátor, resp. správny orgán. 	
MS SR 	K Čl. I § 16 ods. 1 
Predmetným ustanovením dochádza k nepriamej novelizácii zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 308/1993 Z.Z. o zriadení Slovenského národného strediska pre ľudské práva. Poslanie Slovenského národného strediska pre ľudské práva je v zmysle platnej právnej úpravy jeho postavania, ako aj medzinárodných záväzkoch, ktoré prikazujú Slovenskej republiky stredisko zriadiť iné ako si myslí predkladateľ. Žiadame predkladateľa nahradiť Slovenské národné stredisko pre ľudské práva Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky ako ústredným orgánom štátnej správy pre ochranu ústavného zriadenia, verejného poriadku, bezpečnosti osôb a majetku.  	O 	N 	Podľa zákona č. 308/1993 Z. z. plní Slovenské národné stredisko pre ľudské práva úlohy v oblasti ľudských práv a základných slobôd, okrem iného aj v oblasti dodržiavania zásady rovnakého zaobchádzania. Rozšírením zákazu diskriminácie aj z dôvodu oznámenia kriminality alebo inej protispoločenskej činnosti sa javí toto stredisko ako najvhodnejšia inštitúcia, ktorá by mala zhromažďovať poznatky o oznamovaní protispoločenskej činnosti. Obdobné úlohy vo vzťahu k ostatným dôvodom zákazu diskriminácie plní stredisko už aj v súčasnosti (viď § 1 ods. 2 zákona č. 308/1993 Z. z.). 	
MS SR 	K Čl. I § 16 ods. 2 
Požadujeme doplniť odsek 2 , aby ministerstvá a ostatné orgány verejnej moci poskytovali informácie na základe žiadosti Ministerstva vnútra SR.  	O 	N 	Sústreďovanie informácií o oznamovaní protispoločenskej činnosti bolo ponechané na Slovenskom národnom stredisku pre ľudské práva. 	
MS SR 	KČl. I § 13 ods. 6 
Požadujeme od navrhovateľa aby doplnil navrhované ustanovenie tak, aby bola vylúčená možnosť uplatnenia opravných prostriedkov proti rozhodnutiu ministerstva a súčasne, aby bol vylúčený súdny prieskum takéhoto rozhodnutia.  	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I §13 ods. 4 
Navrhujeme nahradiť slovo „obsahuje“ slovami „ musí obsahovať“ a doplniť , že žiadosť musí obsahovať aj oznámenie o rozhodnutí právoplatnosti rozhodnutia.  	O 	A 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
MS SR 	K Čl. I § 13 ods. 3 
Žiadame predkladateľa o úpravu lehoty na podanie žiadosti zo 6 mesiacov na 30 dní. Nevidíme žiaden legitímny dôvod na tak dlhú lehotu pre uplatnenie predmetného nároku. V poslednej vete odseku 3 požadujeme nahradiť slová „sa nebude prihliadať“ slovami „sa neprihliada“  	O 	ČA 	Lehoty boli prevzaté zo zákona č. 215/2006 Z. z. o odškodňovaní osôb poškodených násilnými trestnými činmi v znení neskorších predpisov. 	
MS SR 	KČl. I § 13 ods. 2 
Predmetné ustanovenie patrí systematicky do inej časti zákona.  	O 	N 	Zasielanie rozhodnutí oznamovateľovi súvisí s možným poskytnutím odmeny. 	
MS SR 	K Čl. I § 13 ods. 1 
Navrhujeme upraviť text nasledovne : „..., ktorým bol páchateľ právoplatne uznaný vinným zo spáchania trestného činu podľa § 2 ...“ . Ide o štylistickú pripomienku. 	O 	N 	Vzhľadom na legislatívnu skratku "trestného činu" v § 3 ods. 1 to nepovažujeme za potrebné. 	
MS SR 	K Čl. I § 10 
Žiadame navrhovateľa aby konkretizoval ako je zamestnávateľ povinný zabezpečiť informovanosť svojich zamestnancov ohľadne výsledkov preverovania, či sa to deje na základe žiadosti zamestnanca (reaktívne), resp. iným spôsobom (napr. vývesná tabuľa), t.j. proaktívne.  	O 	ČA 	Text upravený podľa výsledkov rozporového konania s Republikovou úniou zamestnávateľov. 	
MS SR 	K Čl. I § 9 ods. 1 
Navrhujeme predkladateľovi nahradiť slová „so 100% účasťou štátu, ku ktorej vykonáva akcionárske práva.“ slovami „s výlučnou majetkovou účasťou štátu.“.  	O 	ČA 	Text upravený v súlade so zaužívanou legislatívnou praxou. 	
MS SR 	K Čl. I § 8 ods. 6 
Žiadame navrhovateľa o preformulovanie celého odseku, doplnenie lehoty ako dlho sa môže maximálne poskytovať ochrana v odôvodnených prípadoch. Nie je známe na základe čoho bude rozhodovať úrad, aké kritéria a dôvody sú potrebné na získanie dodatočnej ochrany, či bude potrebný návrh resp. bez návrhu. 
 	O 	ČA 	Pôvodný odsek 6 v § 8 bol vypustený. 	
MS SR 	K Čl. I § 8 ods. 5 
Požadujeme oznámenie doručovať nie len zamestnávateľovi ale aj chránenej osobe. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Všeobecne – ochrana sudcov ako oznamovateľov protispoločenskej činnosti  
Z návrhu zákona je zrejmé, že je snahou predkladateľa zahrnúť pod oznamovateľov vymedzenej protispoločenskej činnosti aj sudcov. V tejto súvislosti poukazujeme na to, že táto snaha predkladateľa nie dostatočným spôsobom zohľadňuje fakt, že osobitný vzťah sudcu k štátu ma primárne svoje ústavné zakotvenie, a to jednak vo vzťahu k jeho vzniku (vymenovanie do funkcie sudcu, pridelenie sudcu), tak aj zmene (preloženie sudcu) a zániku (dôvody odvolania sudcu z funkcie). Ústava SR v týchto prípadoch presne pomenúva štátne orgány konajúce v mene štátu (prezident SR, Súdna rada SR, disciplinárny senát, Ústavný súd SR), a teda vymedzuje ich ústavné právomoci. Výkon týchto právomocí nie je možné zákonom obmedziť bez ústavného splnomocnenia. V opačnom prípade pôjde o neústavný zásah do ich nerušeného výkonu, ktorý ako taký nie je v demokratickom štáte prípustný. Vzhľadom na obsah navrhovanej právnej úpravy možno konštatovať, že predkladateľ tieto základné ústavné súvislosti opomína, čím vzniká právna úprava, ktorá bude z hľadiska jej ústavnosti a praktickej aplikácie viac ako sporná. Z návrhu zákona napríklad nie je zrejmé, ako sa predkladateľ vysporiadal s otázkou rozhodnutia prezidenta SR o odvolaní sudcu z funkcie v dôsledku disciplinárneho postihu v prípadoch, ak bude tento sudca požívať status chránenej osoby. Bude prezident SR potrebovať pre výkon svojej ústavnej právomoci odvolávať sudcov súhlas inšpektorátu práce? Resp. bez tohto súhlasu nebude môcť prezident vykonať svoju ústavnú právomoc? Vysporiadanie sa s týmito otázkami a nejasnosťami navrhovanej právnej úpravy je v pôsobnosti predkladateľa návrhu zákona. 

Tomuto konštatovanie nasvedčuje aj fakt, že vo vzťahu k sudcom sa bude aplikovať odlišný režim ako v prípade zamestnancov. Miera ochrany sudcov ako oznamovateľov protispoločenskej činnosti bude podľa predloženého návrhu nižšia, čo je z hľadiska čl. 12 ods. 1 Ústavy SR neprípustné. Konanie disciplinárnych orgánov nebude podliehať režimu ochrany inak poskytovanej zamestnancom, nakoľko sa nebude vyžadovať súhlas príslušného orgánu (inšpektorátu práce). Z historického hľadiska sú známe disciplinárne konania vedené proti sudcom práve z dôvodu, že v iných konaniach (súdnych, disciplinárnych, správnych a pod.) svedčili proti svojim kolegom, čím malo dôjsť údajne k porušeniu povinností sudcu a naplneniu skutkovej podstaty disciplinárneho previnenia. Predkladaná právna úprava nevytvára žiadne záruky preto, aby sa takého nezmyselné disciplinárne konania neopakovali, skôr naopak dikciou § 7 ods. 1 druhá veta vytvára ideálny priestor na ich opakovanie. 

Máme za to, že bez výslovnej a priamej novelizácie zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorou sa vytvoria nie len procesné, ale aj hmotnoprávne záruky ochrany sudcu ako oznamovateľa protispoločenskej činnosti, možno predkladanú právnu úpravu vyhodnotiť ako nedostatočnú a diskriminačnú k časti jej adresátov – sudcov. 

Požadujeme preto doplniť čl. VII po vzore novelizácie zákona o štátnej službe najmä v čl. XVII bod 2. 
 	O 	ČA 	Zákon o sudcoch a prísediacich bol doplnený o zákaz postihu za podávanie sťažností, žalôb, atď., obdobne ako je tomu v pracovnoprávnych predpisoch. Návrh však nerieši osobitný vzťah sudcu k štátu, ale vzťah zamestnanca k zamestnávateľovi. 	
MS SR 	K čl. I § 2 ods. 1 písm. f) 
Pojmové vymedzenie zamestnávateľa považujeme za nedostatočné z hľadiska zabezpečenia riadnej aplikácie zákona aj v prípadoch kedy oznamovateľom bude sudca. Podľa § 25 ods. 1 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene doplnení niektorých zákonov „Vymenovaním za sudcu vzniká a zánikom funkcie sudcu zaniká osobitný vzťah sudcu k štátu, z ktorého vyplývajú práva a povinnosti sudcu a štátu upravené týmto zákonom. Za štát v týchto vzťahoch koná ústredný orgán štátnej správy súdov, ktorého pôsobnosť upravuje osobitný predpis.“. Vzťah sudcu k štátu nie je typickým vzťahom zamestnanca a zamestnávateľa. Ide o osobitný vzťah sudcu (zamestnanec) a štátu (zamestnávateľ). Vznik, zmena a zánik tohto vzťahu a rovnako jeho obsah (práva a povinnosti) má svoje ústavné a zákonné vymedzenie. Za štát v týchto vzťahoch konajú štátne orgány ustanovené Ústavou SR (prezident SR, Súdna rada SR, disciplinárny senát) a zákonmi (napr. Ministerstvo spravodlivosti SR). Vzhľadom na uvedené požadujeme rozšíriť definíciu zamestnávateľa na aj o štát ako taký. Nestačí použitie pojmu „právnická osoba“, nakoľko tu nejde o občianskoprávne vzťahy, v ktorých je štát právnickou osobou. Doplnením právnej úpravy bude jednoznačne zrejmé, že zamestnávateľom bude aj ten štátny orgán, ktorý konaná v rámci vzťahov sudcu a štátu práve v mene štátu. 
 	O 	N 	Návrh zákona nerieši osobitný vzťah sudcu k štátu, pretože ide o špecifické právne vzťahy, ktoré majú ústavný základ. 	
MS SR 	K čl. I § 2 ods. 1 
Nad rámec navrhovanej právnej úpravy požadujeme jej doplnenie spôsobom, z ktorého bude zrejmé, že pod účelovo používaný pojem „pracovnoprávny vzťah a obdobný vzťah“ budú výslovne spadať aj osobitný vzťah sudcu k štátu, ktorý nemožno považovať za pracovnoprávny alebo obdobný vzťah. Na tento účel sa ako vhodné riešenie javí zahrnutie pojmu „pracovnoprávny vzťah“ do základných pojmov definovaných v § 2 ods. 1 
 	O 	N 	Návrh zákona nerieši osobitný vzťah sudcu k štátu, pretože ide o špecifické právne vzťahy, ktoré majú ústavný základ. 	
MS SR 	K čl. I § 7 ods. 1 druhá veta 
Podľa navrhovaného ustanovenia sa má poskytovať ochrana zamestnancom voči niektorým právnym úkonom zamestnávateľa. Inak povedané, pracovnoprávne úkony v intenciách navrhovaného zákona môže vykonávať iba zamestnávateľ. A teda platí, že nejde na účely tohto zákona o pracovnoprávny úkon, ak ho vykoná subjekt odlišný od zamestnávateľa. Disciplinárny senát v prípade sudcov nie je zamestnávateľom, a teda logicky nemôže ísť o jeho pracovnoprávny úkon vo vzťahu k sudcovi. Navrhovaná právna musí byť preto preformulovaná takto: „Súhlas sa nevyžaduje, ak ide o výkon disciplinárnej právomoci orgánu, ktorý koná a rozhoduje o disciplinárnej zodpovednosti sudcov alebo prokurátorov,10)...“. 
 	O 	A 	Disciplinárne orgány boli z predmetného ustanovenia vypustené, keďže osobitný vzťah sudcu k štátu nie je vzťahom zamestnanca a zamestnávateľa. 	
MS SR 	K čl. I § 11 všeobecne 
Navrhovanú právnu úpravu požadujeme doplniť tak, aby z nej bolo zrejmé, čo má inšpektorát spraviť v prípade, ak nie sú splnené podmienky na pozastavenie účinnosti pracovnoprávneho úkonu. Tento postup nie je z § 11 zrejmý a s prihliadnutím na čl. 2 ods. 2 Ústavy SR musí byť výslovne upravený. 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MS SR 	K čl. I § 11 ods. 2 

Požadujeme doplniť právnu úpravu tak, aby z nej bola zrejmá procesná forma „rozhodovania“ inšpektorátu práce o pozastavení účinnosti pracovnoprávneho úkonu. Toto „rozhodnutie“ môže byť dôkazom v súdnom spore, pričom ak nebude vhodným spôsobom zaznamenané (napr. úradným záznamom v spise), tak to zhoršuje dôkaznú situáciu na strane dotknutého zamestnanca, a to len preto, že predkladateľ zákona si nedá tú námahu pri vylúčení aplikácie správneho poriadku upraviť aspoň v základných rysoch konanie štátneho orgánu. Vyrieši sa tým aj otázka jednoznačného určenia časového okamihu od kedy došlo k pozastaveniu účinnosti pracovnoprávneho úkonu. 
 	O 	ČA 	Pozastavenie účinnosti bolo upravené na oprávnenie inšpektora práce, z čoho vyplývajú aj ďalšie procesné postupy. 	
MS SR 	K čl. I § 11 ods. 3 
Nesúhlasíme s dikciou „uvedie údaje o zamestnávateľovi“, „uvedie osobné údaje zamestnanca“. Právna úprava má byť jednoznačná. V tomto prípade je úplne na svojvôli inšpektorátu práce výklad tohto nepochybne dôležitého ustanovenia. Požadujeme ho preto preformulovať tak, že sa použije vhodnejší pojem „označenie zamestnanca, označenie zamestnávateľa“. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I § 11 ods. 4 
Slovo „vydanie“ požadujeme nahradiť slovom „nariadenie“; ide o zosúladenie návrhu zákona z terminológiou používanou Občianskym súdnym poriadok. Túto pripomienku je potrebné zohľadniť v celom texte návrhu zákona, kde predkladateľ používa slovné spojenie „vydať predbežné opatrenie“. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I § 12 
Požadujeme doplniť právnu úpravu tak, aby z nej bolo zrejmé, že právna pomoc podľa zákona č. 327/2005 Z. z. o poskytovaní právnej pomoci osobám v materiálnej núdzi a o zmene a doplnení zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 8/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov sa bude poskytovať oznamovateľovi a osobe podľa § 11 ods. 2 len v pracovnoprávnych sporoch, ktoré vznikli v súvislosti s oznámením oznamovateľa protispoločenskej činnosti. Je vylúčené, aby mu bola poskytovaná právna pomoc napríklad v súvislosti s trestným konaním, ktoré začalo práve na základe jeho oznámenia. Centrum právnej pomoci neposkytuje právnu pomoc osobám zúčastneným na trestnom konaní. 
 	O 	ČA 	Rozsah právnej pomoci upravený po vzájomnej dohode v čl. XIV. 	
MS SR 	K čl. VII – nad rámec návrhu zákona  
Vzhľadom na všeobecnú pripomienku týkajúcu sa nedostatkov navrhovanej právnej úpravy vo vzťahu k sudcom ako oznamovateľom protispoločenskej činnosti požadujeme doplniť navrhovanú zmenu zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, a to tak, že za navrhovaný novelizačný bod 1 sa vloží nový novelizačný bod 2, ktorý bude znieť: 

„2. § 34 sa dopĺňa odsekom 9, ktorý znie: 
„(9) Sudca nesmie byť disciplinárne stíhaný alebo inak prenasledovaný alebo postihovaný za to, že podá na iného sudcu sťažnosť, žalobu, podnet na začatie trestného stíhania alebo oznámenie o inej protispoločenskej činnosti podľa osobitného predpisu.15a)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 15a znie: 
„15a) Zákon č. .../2014 Z. z. o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.“. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. XIV bod 1 

Za slová „podľa osobitného predpisu“ požadujeme vložiť odkaz a poznámku pod čiarou, v ktorej bude uvedená citácia § 11 ods. 2 predkladaného návrhu zákona. Pripomienkou sa sleduje spresnenie navrhovanej právnej úpravy. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. XIV bod 2 
V navrhovanom § 3 ods. 1 písm. d) požadujeme slová „v konaniach“ nahradiť slovami „v pracovnoprávnych sporoch“. V navrhovanom § 3 ods. 1 písm. e) jednak doplniť odkaz za slová „podľa osobitného predpisu“ (k tomu pozri pripomienku k bodu 1) a súčasne požadujeme slová „v konaniach súvisiacich s podaním predbežného opatrenia“ nahradiť slovami „v pracovnoprávnych sporoch súvisiacich s podaním podnetu podľa osobitného predpisu“, pričom za slovami „osobitného predpisu“ sa odkáže na príslušné ustanovenie návrhu zákona, ktoré upravuje podávanie podnetov a ich evidenciu. Účelom tejto pripomienky je obmedziť poskytovanie právnej pomoci len na pracovnoprávne spory. K tomu pozri pripomienku k čl. I § 12. 
 	O 	A 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
MS SR 	K čl. XIV bod 3 
Platí primerane pripomienka k bodu 1. 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MS SR 	K čl. XVIII 
S prihliadnutím na rozpočtové dopady návrhu zákona na rozpočtovú kapitolu Ministerstva spravodlivosti SR, ako aj zohľadňujúc § 33 ods. 3 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov požadujeme účinnosť návrhu zákona odložiť k 1. januáru 2015. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I § 8 ods. 1 písm. c), d) 
Navrhujeme predkladateľovi doplniť slovo "právoplatným" pred slová "skončením" a "odsúdením". Pripomienkou sa sleduje právoplatnosť rozhodnutia 	O 	N 	Účinky rozhodnutí nastávajú ich vykonateľnosťou, pričom nemusia byť vždy aj právoplatné. 	
MS SR 	K Čl. I § 8 ods. 1, 2, 3  
Navrhujeme predkaladateľovi doplniť slovo "písomne" pred slovo "oznámi" 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I § 7 ods. 2  
Navrhujeme za slovo "súhlasu" vložiť slovo "úradu". Pripomienka spresňuje komu sa podáva žiadosť. 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I §7 ods. 4 
Úrad si pred vydaním rozhodnutia o žiadosti o udelenie súhlasu vyžiada stanovisko chránenej osoby k navrhovanému právnemu úkonu. 
Upozorňujeme predkladateľa, že právna úprava dovoľuje nečinnosťou chránenej osoby mariť ďalší postup úradu.  	O 	A 	Text upravený tak, že úrad umožní chránenému oznamovateľovi vyjadriť sa k navrhovanému pracovnoprávnemu úkonu. 	
MS SR 	K Čl. I § 7 ods. 5 
V poslednej vete odporúčame zmeniť znenie nasledovne: Rozhodnutie o žiadosti o udelenie súhlasu úrad bezodkladne doručí zamestnávateľovi a chránenej osobe. 	O 	ČA 	Predmetná veta bola vypustená, keďže doručovanie rozhodnutia v zmysle pripomienky vyplýva zo správneho poriadku. 	
MS SR 	K § 2 ods. 1 písm. a) 
Pri vymedzení základných pojmov sa uvádza definícia závažnej protispoločenskej činnosti, avšak v samotnom názve návrhu zákona a ďalej v texte sa toto slovné spojenie strieda s pojmom protispoločenská činnosť – navrhujeme preto, aby bolo zadefinované, čo je protispoločenskou činnosťou, a čo závažnou protispoločenskou činnosťou, alebo aby sa zjednotila terminológia a uvádzal v celom texte len jeden výraz. 
 	O 	ČA 	Protispoločenská činnosť je zadefinovaná v § 1 prostredníctvom odkazu na zákon č. 583/2008 Z. z. o prevencii kriminality a inej protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov; závažná protispoločenská činnosť je zadefinovaná v § 2. 	
MS SR 	K Čl. I § 6 
Požadujeme aby sa rozhodnutia správneho orgánu doručovali nie len zamestnávateľovi, chránenej osobe ale aj úradu.  	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I § 5 ods 2 
Odporúčame upraviť vetu nasledovne: Žiadosť o poskytnutie ochrany podľa odseku 1 musí obsahovať meno a priezvisko... 	O 	N 	Pôvodne navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MS SR 	K Čl. I § 2 ods. 1 pism. g) 
V bode 1 na konci vety navrhujeme vypustiť slová "v oblasti verejnej správy" nakoľko sa nimi zužuje oblasť ktorej sa dotýka predmetné ustanovenie. 

V bode 2 posledné slovo navrhujeme nahradiť slovo "zákona" slovom "predpisu" a doplnenie odkazu s poznámkou pod čiarou, ktorého osobitného predpisu sa dotýka predmetné ustanovenie. 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MS SR 	K Čl. I § 7 ods. 3  
Poukazujeme na určenú lehotu, v ktorej je úrad povinný rozhodnúť o žiadosti o udelenie súhlasu, teda najneskôr do 30 dní odo dňa doručenia žiadosti o udelenie súhlasu. 
Napr. pri porušení zákonných povinností zamestnancom- dodržiavať liečebný režim je zákonom priamo ustanovený zánik nároku zamestnanca na náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti. To znamená, že zamestnávateľ ju zamestnancovi nevyplatí, ak k dôjde k porušeniu liečebného režimu. Podľa navrhovanej úpravy by zamestnávateľ musel vyplatiť náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti, ak by úrad nestihol udeliť súhlas do výplatného termínu za kalendárny mesiac, za ktorý by mu patrila a v ktorom došlo k porušeniu liečebného režimu, a po súhlase úradu spätne vymáhať už vyplatenú čiastku od zamestnanca. K uvedenému môže dôjsť aj pri krátení mzdy z dôvodu nedodržania pracovného času, prečerpaní dovolenky, poskytnutí stravných poukážok. 
V tejto súvislosti upozorňujeme na znemožnenie zákonných možností zrážok zo mzdy, konkrétne dohody o zrážkach zo mzdy alebo zrážky zo zákona bez súhlasu zamestnanca. 
 	O 	ČA 	Lehota bola spresnená tak, aby v jednoduchých veciach rozhodoval inšpektorát práce bezodkladne. 	
MS SR 	K § 2 ods. 1písm. b) 
Okruh osôb požívajúcich ochranu podľa zákona by mal byť totožný s definíciou osoby oznamovateľa . Poukazujeme na skutočnosť, že oznamovateľom, a teda aj osobou požívajúcou ochranu zákona, podľa nášho názoru nemusí byť iba osoba v pracovnoprávnom vzťahu, alebo obdobnom pracovnoprávnom vzťahu, ale napr. aj samostatne zárobkovo činná osoba. 

Žiadame upraviť vetu za bodkočiarkou nasledovne: za oznamovateľa sa považuje aj jemu blízka osoba, ) ak je v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom vzťahu k tomu istému zamestnávateľovi. 	O 	N 	Predmetom tohto zákona je ochrana osôb pred neoprávneným postihom v pracovnoprávnom vzťahu. 	
MS SR 	K čl. XVII bode 2. 
Navrhujeme vypustiť slovo „nadriadeného“, nakoľko v zákone sa používa pojem vedúci zamestnanec a oznámenie môže byť podané aj na iného vedúceho zamestnanca ako jeho nadriadeného, napríklad vedúci zamestnanec podá oznámenie na iného vedúceho zamestnanca; prípadne ponechať len oznámenie na štátneho zamestnanca, pretože aj vedúci zamestnanec je štátny zamestnancom a v čl. II pri Zákonníku práce ani čl. XI pri zákone č. 552/2003 Z. z. sa neuvádza podávanie oznámení vo vzťahu k vedúcim zamestnancom. V súvislosti s týmto upozorňujeme na to, že v samotnom návrhu zákona sa používa pri vnútornom systéme vybavovania podnetov pojem podnet, nie oznámenie, preto navrhujeme zjednotiť používanie pojmu oznámenie a podnet, nakoľko aj z vymedzenia pojmov vyplýva, že ide o to isté. 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MS SR 	K Doložke vybraných vplyvov 
Doložka nie je spracovaná. Predkladateľ iba uvádza, cit.: „Ak si zavedenie návrhu zákona do praxe vyžiada výdavky na strane verejných prostriedkov, tieto budú realizované v rámci schválených limitov príslušných kapitol. To možno konštatovať najmä vo vzťahu k rozšíreniu pôsobnosti inšpektorátov práce, Centra právnej pomoci a MS SR“. 

Predkladateľ neuvádza konkrétnu predstavu o dosahu na rozpočet a vplyvu na zamestnanosť MS SR, tzn. doložka sa nedá posúdiť. 

Z pohľadu rozpočtu a zamestnanosti kapitoly MS SR nesúhlasíme s predloženým návrhom zákona bez navýšenia limitov výdavkov kapitoly MS SR a rovnako s navrhovanou účinnosťou zákona od 1. novembra 2014. 

S poukazom na uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 588 z 10. októbra 2013 k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2014 až 2016, bod C.8. cit.: „ nepredkladať v roku 2014 návrhy legislatívnych predpisov a iných materiálov, ktoré zakladajú finančné nároky na zvýšenie počtu zamestnancov a zvýšenie výdavkov alebo úbytok príjmov schválených v štátnom rozpočte na rok 2014 s rozpočtovými dôsledkami na štátny rozpočet alebo na iné rozpočty tvoriace rozpočet verejnej správy 
do 31. decembra 2014“. 

Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, § 19, bod 5, cit.: „Subjekt verejnej správy nie je oprávnený zaväzovať sa v bežnom rozpočtovom roku na také úhrady, ktoré nemá zabezpečené v rozpočte na bežný rozpočtový rok a zaťažujú nasledujúce rozpočtové roky z dôvodu nedostatku zdrojov v bežnom rozpočtovom roku“. 
 	O 	ČA 	Po dohode s Ministerstvom spravodlivosti SR sa v návrhu zákona explicitne vyjadrilo, že poskytovanie právnej pomoci sa nebude vzťahovať na trestné konanie a na konanie o správnom delikte. Prostriedky na odmeňovanie oznamovateľov v prípade, že nebudú môcť byť hradené z rozpočtovej kapitoly MS SR, budú zabezpečené prostredníctvom rozpočtového opatrenia podľa zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	
MS SR 	K Čl. I § 6 ods 4 
Navrhujeme za slová "Ak sa v trestnom konaní" doplniť slová "odovzdá alebo". Ide o legislatívo- technickú pripomienku. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam v doložke vybraných vplyvov 

a) v súlade s § 33 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, kvantifikovať a zdôvodniť predpokladané finančné vplyvy na rozpočet verejnej správy, a to nielen na bežný rok, ale aj na tri nasledujúce rozpočtové roky, pretože nemožno súhlasiť s konštatovaním, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy, pretože výnosy pokút ukladaných za správne delikty ( § 15 ) sú príjmom štátneho rozpočtu, z čoho vyplýva pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy; ak kvantifikácia pozitívneho vplyvu nebude možná, je potrebné túto skutočnosť uviesť a zdôvodniť v časti A.3. Poznámky, 

b) vyznačiť vplyv na informatizáciu spoločnosti a vypracovať analýzu vplyvov a do bodu 6. 1 uviesť: „Áno, zverejňovaním vzoru tlačiva žiadosti o poskytnutie odmeny na webovom sídle ministerstva spravodlivosti SR a zverejňovaním informácií, ktoré sa týkajú oznamovania protispoločenskej činnosti, poskytovania ochrany podľa tohto zákona, znenia súvisiacich právnych predpisov ako aj súvisiacich súdnych rozhodnutí, odborných článkov a ďalších informácií , ktoré sa týkajú oznamovania protispoločenskej činnosti a poskytovania ochrany na webovom sídle Slovenského národného strediska pre ľudské práva, sa zavádzajú nové elektronické služby s úrovňou I (informatívna úroveň).“; nemožno súhlasiť s konštatovaním, že návrh nemá vplyv na informatizáciu spoločnosti. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné upraviť gramaticky (napr. v čl. I § 7 ods. 2 na konci doplniť dvojbodku, v čl. XIV bode 2 § 3 ods. 1 uvádzacej vete na konci slovo „znie“ nahradiť slovom „znejú“), zosúladiť s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR (ďalej len „príloha LPV“) [napr. názov právneho predpisu zosúladiť s bodom 17 prílohy LPV, v poznámkach pod čiarou k odkazom 11 a 12 vypustiť slovo „alebo“, poznámku pod čiarou k odkazu 13 zosúladiť s bodom 21 ôsmym odsekom prílohy LPV, v § 11 ods. 5 slovo „ďalej“ nahradiť konkrétnym ustanovením zákona v súlade s bodom 21 ods. 6 prílohy LPV, § 15 ods. 1 zosúladiť s bodom 54 prílohy LPV; čl. V bod 3 zosúladiť s bodom 34 prílohy LPV a za slovo „slová“ vložiť dvojbodku, rovnako aj v čl. VI bode 3 a v čl. XI novelizačnom bode; v čl. X úvodnej vete doplniť zákon č. 37/2014 Z. z.; čl. XVI bod 4 zosúladiť s bodom 37 prvou vetou prílohy LPV].  	O 	A 	Návrh upravený podľa Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	
MF SR 	K § 1 
V odseku 1 odporúčam slová „v pracovnoprávnej oblasti“ nahradiť slovami „v pracovnoprávnych vzťahoch a obdobných pracovných vzťahoch“, z dôvodu terminologického zosúladenia týchto pojmov v celom texte návrhu. 	O 	ČA 	Doplnená definícia "pracovnoprávneho vzťahu" na účely tohto zákona. 	
MF SR 	K § 3 a 5 
Odporúčam v 

a) § 3 ods. 1 a § 5 ods. 1 doplniť, či žiadosť o ochranu pri oznámení závažnej protispoločenskej činnosti podáva len oznamovateľ alebo ju môže podať aj iná osoba, 

b) § 3 ods. 2 a § 5 ods. 2 uviesť aj údaje týkajúce sa oznámenia, ak by sa žiadosť podľa odseku 1 nepodávala spolu s oznámením. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné, keďže zastupovanie pri právnych úkonoch vo všeobecnosti upravuje Občiansky zákonník. 	
MF SR 	K § 4 a 6 
V § 4 ods. 1 a § 6 ods. 1 odporúčam, z dôvodu spresnenia, doplniť lehotu, v ktorej má prokurátor alebo súd, resp. správny orgán oznámiť úradu, zamestnávateľovi a oznamovateľovi, že sa oznamovateľovi poskytuje ochrana pri oznámení závažnej protispoločenskej činnosti. 	O 	N 	Stanovenie lehoty nie je vhodné, pretože významnosť informácií sa môže preukázať kedykoľvek v priebehu príslušných konaní. 	
MF SR 	K § 7 
Znenie odseku 1 žiadam prepracovať, pretože právny dôsledok absencie súhlasu úradu, ktorým je neplatnosť, sa môže týkať právneho úkonu, ale nie rozhodnutia. 

Kategória neplatnosti je vo vzťahu k rozhodnutiu a priori vylúčená, keďže každé rozhodnutie (ak samozrejme nie je nulitné) je od momentu jeho vydania príslušným orgánom platné a vybavené fikciou správnosti a zákonnosti, a to až do momentu, kým rozhodnutie nie je príslušným procesným postupom zrušené, zmenené alebo nahradené. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MF SR 	K § 8 
V odseku 1 písm. c) odporúčam upresniť, že ide o skončenie trestného konania alebo konania o správnom delikte v „oznamovanej veci“. 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné, keďže vyplýva z celkového kontextu ustanovenia. 	
MF SR 	K § 9 
V odseku 1 odporúčam zvýšiť hranicu 50 zamestnancov, pretože navrhované zvýšené administratívne zaťaženie sa bude dotýkať cca 3400 podnikov. 	O 	N 	Hranicu 50 zamestnancov považujeme za primeranú; túto hranicu nenamietali ani zástupcovia zamestnávateľov. 	
MF SR 	K § 11 
1. Navrhované znenie odseku 1 je potrebné upraviť tak, aby bolo zrejmé, že predmetná osoba nesúhlasí s pracovnoprávnym úkonom urobeným voči nej. 

Pritom odporúčam prehodnotiť vnútorný odkaz na § 9, pretože toto ustanovenie prioritne upravuje riešenie podnetov, nie ich podávanie. 

2. Znenie odseku 5 odporúčam prehodnotiť, pretože nie je zrejmé, o čom má rozhodovať súd. 
 	O 	ČA 	V § 13 ods. 1 je uvedené, že ide o pracovnoprávny úkon urobený voči nej; § 11 rieši aj podávanie podnetov. K rozhodnutiu súdu bola doplnená dôvodová správa. 	
MF SR 	K § 15 
Odporúčam zvážiť hornú hranicu uloženej pokuty zamestnávateľovi, pretože je neprimerane vysoká s ohľadom na charakter uložených povinností.  	O 	A 	Horná hranica znížená. 	
MF SR 	K § 16 a 17 
V spoločných ustanoveniach je potrebné doplniť ustanovenie, že týmto zákonom nie sú dotknuté ustanovenia zákona č. 256/1998 Z. z. o ochrane svedka a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Odporúčam tiež zvážiť posunutie účinnosti návrhu na 1. január 2015, vzhľadom na obdobie potrebné na zabezpečenie a realizáciu povinností vyplývajúcich z návrhu. 
 	O 	ČA 	Účinnosť zákona posunutá; nedotknutosť ochrany svedka nepovažujeme za potrebné uvádzať, keďže ochrana sa svedkovi sa poskytuje z iných dôvodov ako je predmet ochrany podľa predmetného návrhu zákona.  	
MK SR 	K poznámke pod čiarou č. 10 
V prvej časti vety (pred čiarkou) vložiť slová "v znení zákona č. 79/2012 Z. z." a na konci pripojiť slová ,,v znení zákona č. 220/2011 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	ČA 	§ 119 zákona č. 385/2000 Z. z. bol už novelizovaný viackrát, preto sa má odkaz naň končiť "v znení neskorších predpisov". Odkaz na § 192 zákona č. 154/2001 Z. z. doplnený o "v znení zákona č. 220/2011 Z. z.". 	
MK SR 	K poznámke pod čiarou č. 11 
Na konci odporúčame pripojiť slová ,,o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov", keďže sa jedná o prvú citáciu uvedeného zákona. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. I § 8 
V čl. I § 2 ods. 1 písm. c) sa uvádza pojem ,,oznámenie". V § 8 je použité slovo ,,oznámením" opätovne, avšak podľa nášho názoru v tomto kontexte nejde o rovnaký obsah, ktorý zahŕňa definovaný pojem. Odporúčame prehodnotiť použitie tohto pojmu v § 8 ods. 1 písm. a). 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka 

 	O 	N 	Nepovažujeme takúto zmenu za potrebnú, keďže z kontextu ustanovenia jasne vyplýva, že nejde o oznámenie v zmysle definície podľa § 2. 	
MK SR 	K čl. IV 
Odporúčame vypustiť prvé slovo ,,na". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. IX bod 3 
Upozorňujeme, že § 241 ods. 4 zákona č. 154/2001 Z. z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry v znení neskorších predpisov bol vypustený zákonom č. 220/2012 Z. z. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Vypustenie tohto ustanovenia bolo pozastavené ústavným súdom, pričom návrh zákona sa odvíja od účinného znenia. 	
MK SR 	K čl. X 
Odporúčame do úvodnej vety doplniť poslednú novelu, ktorou je zákon č. 37/2014 Z. z. 

Odôvodnenie: 
Bod 27 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. XII 
Upozorňujeme, že v novelizovanom § 2 ods. 1 sa nenachádza iba jedno slovo ,,alebo" a preto by bolo vhodné presne určiť, ktoré sa má nahradiť čiarkou. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MK SR 	K čl. XIV bod 1 
Odporúčame vypustiť slovo ,,alebo" nachádzajúce sa na konci tohto novelizačného bodu. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. XV bod 1 
Slová ,,ods. 3" odporúčame nahradiť slovami ,,ods. 2". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. XVI bod 3 
Čiarku za slovom ,,práce" odporúčame nahradiť bodkou. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	ČA 	Text upravený. 	
MH SR 	K Čl. I § 15 ods. 1 
V § 15 ods. 1 odporúčam slová „podľa § 9, § 10 alebo § 18 ods. 2“ nahradiť slovami „podľa § 9, 10 alebo § 18 ods. 2“.  	O 	N 	Pôvodný § 18 ods. 2 bol z predmetného ustanovenia vypustený. 	
MH SR 	K Čl. I § 18 
§ 18 ods. 1 odporúčam upraviť alebo vypustiť z dôvodu, že navrhované ustanovenie neustanovuje lehotu, dokedy pred účinnosťou zákona malo byť oznámenie urobené a tiež nie je uvedená lehota, v ktorej musí zamestnanec podať žiadosť o poskytnutie ochrany po nadobudnutí účinnosti zákona, čo môže viesť k zneužívaniu inštitútu ochrany.  	O 	N 	Nie je dôvod, aby nebola poskytnutá ochrana osobe, ktorá oznámila významné skutočnosti o závažnej protispoločenskej činnosti, pred účinnosťou zákona, pretože dôvod na jej ochranu môže pretrvávať, pričom opodstatnenosť ochrany posúdi prokurátor, resp. správny orgán. 	
MH SR 	K Čl. IV 
Novelizačný bod odporúčam z hľadiska legislatívnej techniky preformulovať.  	O 	A 	 	
MH SR 	K Čl. V 
V úvodnej vete k Čl. VI odporúčam vypustiť slová „mení a“. Pripomienka sa primerane vzťahuje aj na Čl. VI, VII, XI, XVI. 	O 	A 	 	
MH SR 	K Čl. X 
Úvodnú vetu k Čl. X odporúčam upraviť podľa bodu 27 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, poznámka pod čiarou k odkazu 10 
V Čl. I odporúčam poznámku pod čiarou k odkazu 10 upraviť v súlade s bodom 22. prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky, a to v závislosti od toho, či ide o taxatívny alebo o demonštratívny výpočet právnych predpisov. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	V Čl. I, poznámka pod čiarou k odkazu 11 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 11 na konci pripojiť slová „o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, poznámka pod čiarou k odkazu 13 
V Čl. I v poznámke pod čiarou k odkazu 13 odporúčam za slová „v znení neskorších predpisov v znení“ vložiť slová „zákona č. 8/2005 Z. z. v znení“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, § 9 ods. 1 
V Čl. I v § 9 ods. 1 odporúčam druhú vetu preformulovať nasledovne: 
„Zodpovedná osoba, ktorú určil orgán verejnej moci uvedený v § 2 ods. 1 písm. g) v prvom bode, plní úlohy podľa odsekov 4 až 6 a § 10 aj vo vzťahu k rozpočtovej organizácii alebo príspevkovej organizácii, ktoré sú v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti, vo vzťahu k štátnemu podniku, ktorého je zakladateľom a vo vzťahu k akciovej spoločnosti so 100 % účasťou štátu, ku ktorej vykonáva akcionárske práva s počtom zamestnancov menším ako 50.“ 

Odôvodnenie: Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, ale aj iné orgány verejnej moci podľa § 2 ods. 1 písm. g) prvý bod, majú v pôsobnosti rozpočtové organizácie, príspevkové organizácie, štátne podniky a akciové spoločnosti so 100 % účasťou štátu (napríklad Slovenská pošta, a.s., Železnice Slovenskej republiky, či Železničná spoločnosť Slovensko, a.s.), ktoré majú aj niekoľko tisíc zamestnancov, od ktorých môže vzísť podnet alebo oznámenie podľa § 2 zákona. Z uvedeného dôvodu by preto bolo veľmi nepraktické, nákladné a zaťažujúce pre tieto orgány verejnej moci plniť úlohy podľa § 9 ods. 4 až 6 a § 10 navrhovaného zákona aj vo vzťahu k týmto ďalším právnickým osobám (pravdepodobne by pre to bolo potrebné zriadiť ďalší samostatný útvar). Všetky tieto právnické osoby patria pod § 2 ods. 1 písm. g) druhý a tretí bod, a preto sú aj samy povinné podľa § 9 ods. 1 prvej vety určiť zodpovednú osobu, ktorá plní úlohy zamestnávateľa podľa odsekov 4 až 6 a § 10. 
Plnenie uvedených úloh z úrovne orgánu verejnej moci uvedeného v § 2 ods. 1 písm. g) v prvom bode preto navrhujem len vo vzťahu k rozpočtovej organizácii alebo príspevkovej organizácii, ktoré sú v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti, vo vzťahu k štátnemu podniku, ktorého je zakladateľom a vo vzťahu k akciovej spoločnosti so 100 % účasťou štátu, ku ktorej vykonáva akcionárske práva s počtom zamestnancov menším ako 50. 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, § 9 ods. 4 
V Čl. I v § 9 ods. 4 odporúčam slová „do 60 dní“ nahradiť slovami „do 60 pracovných dní“ a slová „o ďalších 30 dní“ nahradiť slovami „o ďalších 30 pracovných dní“. 	O 	ČA 	Lehota bola zmenená na 90 dní s možnosťou predĺženia o ďalších 30 dní. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, § 9 ods. 7 písm. d) 
V Čl. I v § 9 ods. 7 písm. d) odporúčam slová „a ich vybaveniach“ nahradiť slovami „a ich vybavení“. 	O 	ČA 	Pôvodný text vypustený. 	
MDVaRR SR 	K Čl. II, úvodná veta 
V Čl. II v úvodnej vete na konci odporúčam za slová „zákona č. 233/2013 Z. z.“ pripojiť slová „a zákona č. 58/2014 Z. z.“.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Čl. VII, body 1. a 2. a Čl. IX body 2. a 3. 
V Čl. VII v bodoch 1. a 2. odporúčam text preformulovať tak, aby bol jednoznačne vyjadrený zápor, obdobne ako napríklad v Čl. X bod 4. formou „to neplatí, ak...“. Túto istú pripomienku uplatňujem aj k Čl. IX body 2. a 3. 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	Čl. VIII, úvodná veta 
V Čl. VIII v úvodnej vete na konci odporúčam slová „č. 373/2013 Z. z.“ nahradiť slovami „č. 372/2013 Z. z.“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. X, úvodná veta 
V Čl. X v úvodnej vete na konci odporúčam za slová „zákona č. 190/2013 Z. z.“ pripojiť slová „a zákona č. 37/2014 Z. z.“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. XIV, bod 1 
V Čl. XIV v novelizačnom bode 1. odporúčam na konci vypustiť slovo „alebo“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Čl. XV, bod 1 
V Čl. XV v novelizačnom bode 1. odporúčam slová „§ 3 ods. 3“ nahradiť slovami „§ 3 ods. 2“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I § 1 
V § 1 žiadame doplniť odsek 4, ktorý znie: 
„(4) Tento zákon sa nevzťahuje na príslušníkov Slovenskej informačnej služby, príslušníkov Vojenského spravodajstva a zamestnancov, ktorí sa podieľajú na plnení úloh Vojenského spravodajstva podľa osobitných predpisov.x)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
„x) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších 
predpisov. 
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 198/1994 Z. z. o Vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: 
Súčasná právna úprava ukladá príslušníkom Slovenskej informačnej služby alebo príslušníkom Vojenského spravodajstva a zamestnancom Vojenského spravodajstva povinnosť zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedeli v súvislosti s činnosťou spravodajskej služby a to v záujme fyzických osôb aj právnických osôb. Zbaviť mlčanlivosti uvedené osoby môže minister obrany SR, resp. riaditeľ SIS výlučne na žiadosť orgánov činných v trestnom konaní. Z uvedeného vyplýva, že zbavenie mlčanlivosti osôb povinných zachovávať mlčanlivosť v prostredí spravodajských služieb je na jednej strane v režime fakultatívnom a na druhej strane požiadať o zbavenie mlčanlivosti môžu výlučne len orgány činné v trestnom konaní. 
Ide o nevyhnutnosť vytvoriť zodpovedajúce právne predpoklady postavenia spravodajských služieb a ich pôsobenia pri plnení spravodajských úloh. 
Pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky s tým, že budú podliehať iba povinnostiam súvisiacim s vnútorným systémom vybavovania podnetov, ktoré budú kontrolovať príslušné orgány Národnej rady SR. 	
MO SR 	K čl. I § 7 
V § 7 ods. 1 odporúčame precizovať slová „inej právnej skutočnosti“ . 

Odôvodnenie: 
Spresnenie odporúčame z dôvodu, že z dikcie návrhu zákona nie je zrejmé aká by to mala byť právna skutočnosť napr. vo vzťahu k zákonu č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MO SR 	K čl. I § 7 
V poznámke pod čiarou k odkazu 11 žiadame za slová „Železničnej polície“ vložiť čiarku a slová „§ 70 ods. 1 zákona 
č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov”. 
Pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: 
Do poznámky pod čiarou k odkazu 11 žiadame doplnenie zákona č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 346/2005 Z. z.“) z dôvodu, že rovnako ako zákon č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov a zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, aj zákon č. 346/2005 Z. z. spája s niektorými právnymi skutočnosťami isté pracovnoprávne úkony, ktoré služobný úrad vykonáva bez možnosti správnej úvahy. 
 	Z 	A 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
MO SR 	K čl. XIV bodu 1 
Odporúčame nad slová „osobitného predpisu“ vložiť odkaz a doplniť poznámku pod čiarou k zákonu o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Rovnako odporúčame tento odkaz vložiť aj v bode 2 [§ 3 ods.1 písm. e)]. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. XV úvodnej vete 
Odporúčame úvodnú vetu upraviť nasledovne: 
„Zákon č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 570/2005 Z. z., zákona č. 253/2007 Z. z., zákona č. 330/2007 Z. z., zákona č. 348/2007 Z. z., zákona č. 144/2008 Z. z., zákona č. 452/2008 Z. z., zákona č. 59/2009 Z. z., zákona č. 483/2009 Z. z., zákona č. 151/2010 Z. z., zákona č. 543/2010 Z. z., zákona č. 48/2011 Z. z., zákona č. 220/2011 Z. z., zákona č. 257/2011 Z. z., zákona č. 315/2011 Z. z., zákona č. 319/2012 Z. z., zákona č. 345/2012 Z. z., zákona č. 80/2013 Z. z. a zákona č. 462/2013 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:“. 

Odôvodnenie: 
Zmeny a doplnenia zákona č. 346/2005 Z. z. uvádzame v súlade so zmenami a doplneniami zákona č. 346/2005 Z. z. tak ako boli uverejnené v Zbierke zákonov. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. XV bodu 1 
Odporúčame slová „§3 ods. 3“ nahradiť slovami „§ 3 ods. 2“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na obsah navrhovanej úpravy spresňujeme ustanovenie, v ktorom by sa mala zmena vykonať. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. XV bodu 2 
Znenie bodu 2 žiadame upraviť nasledovne: 
„2. V § 5 ods. 2 písm. a) sa čiarka na konci nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „ak to ustanovuje osobitný predpis,x) na rozhodnutie vo veciach týkajúcich sa služobného pomeru profesionálneho vojaka a právnych vzťahov s ním súvisiacich podľa § 70 ods. 2 písm. b) až e) je potrebný predchádzajúci súhlas príslušného orgánu, inak je rozhodnutie neplatné,“.“ 

Súčasne žiadame doplniť poznámku pod čiarou k odkazu x, ktorá znie: 
„x) § 7 zákona č. .../2014 Z. z. o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“ 
Pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Žiadame, aby sa povinnosť získať predchádzajúci súhlas príslušného orgánu (inšpektorátu práce) u profesionálneho vojaka, ktorý je oznamovateľom podľa § 2 ods. 1 písm. b) návrhu zákona, vzťahoval iba na prepustenie zo služobného pomeru profesionálneho vojaka, a to z fakultatívnych dôvodov uvedených v § 70 ods. 2 písm. b) až e) zákona č. 346/2005 Z. z. Požadovaná úprava má predchádzať možným špekulatívnym prípadom zo strany profesionálnych vojakov, ktorých služobný pomer sa má skončiť prepustením z obligatórnych dôvodov podľa § 70 ods. 1 zákona č. 346/2005 Z. z. Súčasne sa reaguje na skutočnosť, že počas trvania štátnej služby profesionálneho vojaka dochádza k množstvu úkonov, ktorými služobný úrad koná a rozhoduje vo veciach jeho služobného pomeru. Úkony, ktorými sa zasahuje do služobnej kariéry profesionálneho vojaka, sú vykonávané v mnohých prípadoch automaticky, v niektorých prípadoch sa nimi situácia u profesionálneho vojaka (či už z objektívnych alebo subjektívnych dôvodov) zlepšuje, v iných prípadoch si to vyžaduje záujem služobného úradu, resp. ozbrojených síl Slovenskej republiky pri plnení úloh podľa osobitných predpisov. Právna úprava tak, ako je obsiahnutá v návrhu zákona, by mohla neopodstatnene ohroziť funkčnosť personálnych opatrení v systéme štátnej služby profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky. 
 	Z 	A 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
MO SR 	K čl. XV bodu 3 
Znenie bodu 3 žiadame upraviť nasledovne: 
„3. V § 119 ods. 1 písm. n) sa čiarka za slovom „pomeru“ nahrádza bodkočiarkou a slová „ak ho tejto povinnosti nezbaví vedúci služobného úradu“ sa nahrádzajú slovami „to neplatí, ak ide o oznámenie protispoločenskej činnosti alebo ak ho tejto povinnosti nezbaví vedúci služobného úradu“. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: 
Navrhovanú úpravu žiadame z dôvodu spresnenia. Profesionálny vojak neporuší povinnosť mlčanlivosti o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedel v súvislosti s vykonávaním štátnej služby, a ktoré v záujme ozbrojených síl nemožno oznamovať iným osobám, ak na základe nich oznámi protispoločenskú činnosť, len v prípade, ak sa preukáže, že bol oznamovateľom, ktorý oznamoval skutočnosti v dobrej viere (§ 2 ods. 2 návrhu zákona) alebo v prípade, že bol v danej veci zbavený mlčanlivosti vedúcim služobného úradu. Ak sa preukáže, že profesionálny vojak bol oznamovateľom, ktorý neoznamoval vyššie uvedené skutočnosti v dobrej viere alebo bez zbavenia mlčanlivosti vedúcim služobného úradu, takýto profesionálny vojak poruší povinnosť mlčanlivosti. 
 	Z 	A 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
MO SR 	K čl. XVII bodu 4 
Odporúčame nad slová „osobitného predpisu“ umiestniť odkaz a doplniť poznámku pod čiarou k zákonu o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	Všeobecná pripomienka 
Vzhľadom na skutočnosť, že v názve zákona, v úvodných ustanoveniach, ale aj napr. v § 2 ods. 1 písm. e), v § 16 sa používa pojem "protispoločenská činnosť", ale vo vymedzení základných pojmov v § 2 ods. 1 písm. a) sa vymedzuje čo je "závažná protispoločenská činnosť" a tento pojem sa používa aj v ods. 1 písm. b), c), v § 3 a pod. Z uvedeného dôvodu odporúčame upresniť používanie pojmu "protispoločenská činnosť", resp. "závažná protispoločenská činnosť", aby bolo jednoznačné, čo patrí do vecnej pôsobnosti tohto zákona. 
 	O 	ČA 	Protispoločenská činnosť je definovaná v § 1 ods. 1 prostredníctvom odkazu na zákon č. 583/2008 Z. z. o prevencii kriminality a inej protispoločenskej činnosti; závažná protispoločenská činnosť je definovaná v § 2. 	
MZVaEZ SR 	K § 2 
V ods. 1 písm. h) odporúčame vložiť odkaz na príslušnú právnu úpravu (zákon č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov). Súčasne odporúčame v tomto ustanovení alebo alebo napr. v § 4 ods. 1 a v § 6 ods. 1 doplniť, ktorý "inšpektorát práce" bude príslušný konať. 

 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MZVaEZ SR 	K § 7 
V odseku 6 odporúčame vložiť odkaz na ustanovenie zákona, v ktorom je upravený odvolací orgán.  	O 	N 	Pôvodná druhá veta bola vypustená ako duplicitná so správnym poriadkom. 	
MZVaEZ SR 	K § 4 a 6 
V odseku 3 odporúčame slová "písomne jej oznámi túto skutočnosť" nahradiť konkrétnejším textom, napr. že jej písomne oznámi, že sa chránenou osobou nestáva, pretože nie je oznamovateľ.  	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MZVaEZ SR 	K § 9 
V odseku 4 odporúčame slová "od ich prijatia" nahradiť slovami "od jeho prijatia".  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K § 11 
V odseku 4 odporúčame za slovo "opatrenia" vložiť slovo "súdu".  	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MZVaEZ SR 	K čl. V, VII, XI 
V úvodnej vete odporúčame vypustiť slová "mení a". 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	V čl. XIV 
V bode 2 v uvádzacej vete odporúčame slovo "znie" nahradiť slovom "znejú".  	O 	A 	 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Zásadne žiadam zabezpečiť finančné prostriedky na zvýšenie počtu inšpektorov práce o 30 pracovných miest. 
Upozorňujem, že na základe navrhovanej zmeny bude mať predkladaný návrh zákona vplyv na rozpočet verejnej správy. 
Odôvodnenie: Zvýšenie počtu inšpektorov práce je nevyhnutné v záujme vykonávania úkonov a súvisiacej agendy podľa návrhu zákona na zabezpečenie účinnej ochrany oznamovateľov protispoločenskej činnosti. Inšpektoráty práce nemajú v súčasnom období také personálne a kvalifikačné obsadenie, aby mohli plniť nové kompetencie v zmysle návrhu zákona. V súčasnosti s výkonom inšpekcie práce súvisí už 98 právnych predpisov na národnej a európskej úrovni najmä v oblasti pracovnoprávnych a štátnozamestnaneckých vzťahov, bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, trhového dohľadu. Novoprijatí zamestnanci by mali mať vysokoškolské vzdelanie II. stupňa s preferenciou v oblasti práva. 

 	Z 	N 	Zatiaľ nedošlo k dohode o požiadavke navýšenia počtu inšpektorov práce o 30, a s tým súvisiace dopady na verejné financie.  	
MPSVR SR 	K čl. I § 1 ods. 1 
Odporúčam v čl. I § 1 ods. 1 slová „osôb pred neoprávneným postihom v pracovnoprávnej oblasti“ nahradiť slovami „zamestnancov pred neoprávneným postihom v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu spresnenia textu a potreby zohľadniť v predmete zákona aj oblasť obdobných pracovných vzťahov (vzhľadom aj na zosúladenie so znením čl. I § 2 ods. 1 písm. f) návrhu). 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 1 ods. 3 
Odporúčam zvážiť opodstatnenosť čl. I § 1 ods. 3 v súvislosti s navrhovanými napr. čl. II bod 6, čl. IV, čl. VIII, čl. XI, čl. XV bod 3. 
Odôvodnenie: Ide o duplicitnú úpravu vo vzťahu k zachovávaniu mlčanlivosti. 

 	O 	ČA 	Považujeme za vhodné explicitne uviesť popri všeobecnej výnimke v § 1 výnimku z povinnosti mlčanlivosti v pracovnoprávnych predpisoch. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 2 ods. 1 písm. f) 
Odporúčam v čl. I § 2 ods. 1 písm. f) za slovami „právnická osoba“ vypustiť čiarku a slová „fyzická osoba – podnikateľ“. 
Odôvodnenie: Zosúladenie s vymedzením zamestnávateľa podľa zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce - pojem fyzická osoba zahŕňa tak podnikateľa ako aj nepodnikateľa. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I § 4 ods. 1 a § 6 ods. 1  
Odporúčam zvážiť v čl. I § 4 ods. 1 a § 6 ods. 1 priznanie statusu chránenej osoby konštitutívnym rozhodnutím a zároveň doplnenie lehoty na vydanie tohto rozhodnutia. 
Odôvodnenie: V návrhu zákona absentuje akt priznania postavenia chránenej osoby a lehota od podania žiadosti o poskytnutie ochrany, v ktorej by bola ochrana priznaná. 
 	O 	N 	Ide o nenárokovateľný status, preto nie je vhodný procesný postup podľa správneho poriadku. Stanovenie lehoty nie je vhodné, pretože významnosť informácií sa môže preukázať kedykoľvek v priebehu príslušných konaní. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 4 ods. 3 
Odporúčam v čl. I § 4 ods. 3 za slovo „prokurátor“ vložiť slová „alebo súd“. 
Odôvodnenie: Spresnenie textu. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I § 7 ods. 1  
Odporúčam v čl. I § 7 ods. 1 preformulovať ustanovenie, podľa ktorého sa nevyžaduje súhlas, ak sa pracovnoprávnym úkonom priznáva nárok alebo bližšie vyšpecifikovať, 
o aké „nároky“ ide. 
Odôvodnenie: Poukazujem na nejednoznačnosť uvádzaného slovného spojenia. Napríklad Zákonník práce používa pojmy ako „práva a povinnosti z pracovnoprávnych vzťahov“, obdobne zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov používa pojem „práva a povinnosti štátneho zamestnanca“, zákon č. 125/2006 Z. z. 
o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci 
a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov má zavedené pojmy „práva a povinnosti zamestnancov“. 

 	O 	A 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 7 ods. 1  
Odporúčam v čl. I § 7 ods. 1 za slovom „prokurátorov“ čiarku nahradiť slovom „alebo“ 
a na konci vypustiť slová „alebo ak je pracovnoprávny úkon dôsledkom inej právnej skutočnosti11)“, resp. prehodnotiť príklady uvedené v poznámke pod čiarou k odkazu 11. 
Odôvodnenie: Oba príklady uvedené v poznámke pod čiarou k odkazu 11 predstavujú právne skutočnosti, ktorých účinky nastávajú zo zákona. Následné potvrdenie o skončení služobného pomeru, resp. štátnozamestnaneckého vzťahu nemožno považovať 
za pracovnoprávny úkon, s ktorým sa spája skončenie služobného pomeru, 
resp. štátnozamestnaneckého pomeru. Je len potvrdením o existencii právnej skutočnosti, ktorá zakladá zánik tohto vzťahu zo zákona. 
 	O 	ČA 	Text upravený. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 7 ods. 6 
Odporúčam v čl. I § 7 ods. 6 doplniť lehotu na rozhodnutie odvolacieho orgánu a vypustiť slovo „právoplatné“. 
Odôvodnenie: Odporúčam, aby obdobne ako prvostupňový orgán (čl. I § 7 ods. 3) 
aj druhostupňový orgán mal ustanovenú lehotu, v ktorej rozhodne o odvolaní. 
 	O 	ČA 	Pôvodný text bol vypustený ako nadbytočný vo vzťahu k správnemu poriadku. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 7 ods. 7 
Odporúčam v čl. I § 7 ods. 7 vypustiť slovo „právoplatného“. 
Odôvodnenie: Rozhodnutie by sa malo stať právoplatným jeho doručením. 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 8 ods. 1 písm. c),K čl. I § 8 ods. 6 
Odporúčam v čl. I § 8 ods. 1 písm. c) na konci pripojiť tieto slová „alebo ak prokurátor, súd 
alebo správny orgán v odôvodnených prípadoch rozhodne, že ochrana trvá aj po skončení trestného konania alebo konania o správnom delikte“ a súčasne odporúčam v čl. I § 8 vypustiť odsek 6. 
Zároveň je na zváženie aj ustanovenie doby trvania ochrany po skončení trestného konania resp. konania o správnom delikte. 
Odôvodnenie: Doplnenie čl. I § 8 ods. 1 písm. c) odporúčam v súvislosti navrhovaným vypustením ustanovenia čl. I § 8 ods. 6. Podľa úpravy ochrany pri oznamovaní závažnej protispoločenskej činnosti, ako ju navrhuje predkladateľ, by úloha inšpektorátu práce mala spočívať v rozhodovaní o žiadosti o udelenie súhlasu s pracovnoprávnymi úkonmi 
voči chránenej osobe, ktorej prokurátor alebo súd, resp. správny orgán priznal postavenie chránenej osoby. Znením čl. I § 8 ods. 6, ako ho navrhuje predkladateľ, by sa inšpektorátu práce priznala kompetencia, ktorá podľa návrhu patrí súdu, prokurátorovi resp. správnemu orgánu, t.j. rozhodovať o postavení chránenej osoby a trvaní ochrany. 
 	O 	A 	Pôvodne navrhovaný § 8 ods. 6 bol vypustený. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 9 ods. 1 
Odporúčam v čl. I § 9 ods. 1 v prvej vete slová „Orgán verejnej moci a iný zamestnávateľ s najmenej 50 zamestnancami“ nahradiť slovami „Zamestnávateľ s najmenej 
50 zamestnancami a zamestnávateľ, ktorým je orgán verejnej moci,“ a v druhej vete slovo „jej“ nahradiť slovom „jeho“. 
Odôvodnenie: Spresnenie textu. Znenie čl. I § 9 ods. 1 prvej vety, ako ju navrhuje predkladateľ, zvádza k výkladu, že podmienka počtu 50 zamestnancov sa vzťahuje 
aj na orgán verejnej moci. Zároveň je potrebné jednoznačne vyjadriť, že aj orgán verejnej moci je zamestnávateľom, najmä vo vzťahu k odkazom v čl. I § 9 ods. 4, 6 a 7. V druhej vete ide o zriaďovateľskú pôsobnosť orgánu verejnej moci. 
 	O 	A 	Text upravený tak, aby z neho jednoznačne vyplývalo, že sa má vzťahovať na každý orgán verejnej moci bez ohľadu na počet zamestnancov a na iných zamestnávateľov len vtedy, ak majú najmenej 50 zamestnancov. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 9 ods. 4 
Odporúčam v čl. I § 9 ods. 4 slovo „ich“ nahradiť slovom „jeho“. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická. Spresnenie textu. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I § 10 
Odporúčam v čl. I § 10 upraviť tak, aby sa vzťahoval iba na zamestnávateľa podľa čl. I § 9 ods. 1, alebo doplniť povinnosť všetkých zamestnávateľov prijať a preveriť podnet. 
Odôvodnenie: V § 10 sa ustanovuje (každému) zamestnávateľovi povinnosť viesť evidenciu podnetov, avšak povinnosť prijímať a preverovať podnety má podľa návrhu zákona 
iba zamestnávateľ podľa čl. I § 9 ods.1 (t.j. zamestnávateľ s najmenej 50 zamestnancami a zamestnávateľ, ktorým je orgán verejnej moci). 
 	O 	A 	§ 12 upravený tak, aby sa vzťahoval iba na zamestnávateľov podľa § 11 ods. 1. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 11 ods. 2 
Odporúčam v čl. I § 11 ods. 2 zvážiť takú úpravu, podľa ktorej by sa pozastavenie účinnosti pracovnoprávneho úkonu vykonalo konštitutívnym rozhodnutím. 
Odôvodnenie: O pozastavení účinnosti pracovnoprávneho úkonu by mal úrad rozhodnúť formou správneho aktu s konštitutívnym účinkom. Znenie ako ho navrhuje predkladateľ obsahuje iba vydanie potvrdenia o tom, že účinnosť pracovnoprávneho úkonu 
bola pozastavená. 
 	O 	ČA 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 11 ods. 3 
Odporúčam v čl. I § 11 ods. 3 špecifikovať rozsah osobných údajov zamestnanca a údajov o zamestnávateľovi uvádzaných v potvrdení o pozastavení účinnosti pracovnoprávneho úkonu. 
Odôvodnenie: Spresnenie textu. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I § 11 ods. 4 
Odporúčam v čl. I § 11 ods. 4 bližšie určiť, akým spôsobom a v akej lehote poučí úrad zamestnanca. 
Odôvodnenie: Z dôvodu potreby jednoznačnej úpravy a účinného uplatňovania uvedeného ustanovenia. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I § 11 ods. 5 
Odporúčam v čl. I § 11 ods. 5 slovo „vydania“ nahradiť slovom „doručenia“. 
Odôvodnenie: Spresnenie textu. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I  
Odporúčam v čl. I za § 14 vložiť nový § 15, ktoré znie: 
„§ 15 
Úrad vykonáva dozor nad dodržiavaním povinností zamestnávateľom podľa 
§ 9 a 10.“. 
V súvislosti s navrhovanou zmenou je potrebné upraviť aj označenie nasledujúcich paragrafov. 
Odôvodnenie: V navrhnutom § 15 je ustanovená kompetencia inšpektorátu prácu ukladať pokuty zamestnávateľovi za porušenie povinností podľa čl. I § 9 a 10, chýba 
však kompetencia inšpektorátu práce na výkon dozoru nad dodržiavaním povinností zamestnávateľom. 

 	O 	A 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 15 ods. 1 
Odporúčam v čl. I § 15 znenie odseku 1 nahradiť znením: 
„(1) Úrad môže zamestnávateľovi za porušenie povinnosti podľa § 9 alebo § 10 uložiť pokutu od 1000 eur do 50 000 eur.“. 
Odôvodnenie: Ustanovenie čl. I § 18 ods. 2 je prechodným ustanovením, ktoré neupravuje samostatnú povinnosť, ale iba odklad plnenia povinností podľa čl. I § 9. Spresnenie textu. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I § 15 ods. 2 
Odporúčam v čl. I § 15 ods. 2 slovo „sa“ nahradiť slovom „úrad“. 
Odôvodnenie: Spresnenie textu. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I § 15 ods. 3 
Odporúčam v čl. I § 15 ods. 3 za slová „piatich rokov“ vložiť slová „odo dňa“. 
Odôvodnenie: Spresnenie textu. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka k čl. I 
Odporúčam v čl. I návrhu zákona upraviť situáciu, aby bola zabezpečená následná ochrana (pozastavenie účinnosti pracovnoprávneho úkonu, čl. I § 11) rovnako aj pre oznamovateľa, ktorý nepodal podnet v rámci vnútorného systému vybavovania podnetov podľa § 9 návrhu. 
Odôvodnenie: Uvedená úprava je potrebná napríklad, keď oznamovateľ, ktorý nepostupoval podľa čl. I § 9 návrhu, zároveň nepožiadal o poskytnutie ochrany podľa čl. I § 3 alebo § 5 návrhu, napríklad preto, že chcel zostať anonymný voči zamestnávateľovi a na ten účel využil možnosť upravenú v čl. III bod 2 návrhu, ktorým sa dopĺňa § 62 ods. 2 Trestného poriadku, teda oznamovateľ požiadal o utajenie svojej totožnosti. Zamestnávateľ ale voči nemu následne urobí pracovnoprávny úkon, o ktorom sa oznamovateľ domnieva, že súvisí 
s jeho oznámením, no nemôže postupovať podľa čl. I § 11 návrhu, pretože nepodal podnet v rámci vnútorného systému vybavovania podnetov. 
Je potrebné upraviť v návrhu zákona aj situáciu, keď oznamovateľ nestihne z objektívnych dôvodov (pretože ešte nezačalo trestné konanie) požiadať o ochranu a zamestnávateľ voči nemu naopak stihne urobiť pre neho nepriaznivý pracovnoprávny úkon. 
Je potrebné upraviť aj situáciu, keď oznamovateľ, ktorý požiadal o ochranu podľa 
čl. I § 3 alebo § 5, tá mu bola poskytnutá a už aj zanikla podľa čl. I § 8 návrhu (ale nie z dôvodu nekalého správania zo strany chránenej osoby). Ak takýto oznamovateľ zároveň nepostupoval podľa čl. I § 9 návrhu, tak nemôže po zániku ochrany požiadať o pozastavenie účinnosti dodatočných nekalých pracovnoprávnych úkonov zamestnávateľa, pritom osoba, 
ktorá postupovala podľa čl. I § 9 návrhu, tak môže urobiť kedykoľvek, ak splní lehotu siedmich dní. 

 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka k čl. I 
Odporúčam v čl. I návrhu upraviť situáciu, keď zamestnanec, ktorý je určený zamestnávateľom za zodpovednú osobu, bude chcieť v rámci vnútorného systému vybavovania podnetov (čl. I § 9) sám podať podnet. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka k čl. I 
Odporúčam zvážiť použitie ustanovení všeobecného predpisu o správnom konaní (zákon 
č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov) o doručovaní na doručovanie písomností podľa návrhu zákona v prípadoch, 
keď sa na konanie, v rámci ktorého sa písomnosti doručujú, nevzťahuje správny poriadok resp. trestný poriadok (napr. čl. I § 5 a 11) a následne upraviť použitú terminológiu (v čl. I § 11 ods. 2 slovo „prevzatia“ nahradiť slovom „doručenia“). 
Odôvodnenie: Pri nepoužití doručovania podľa správneho poriadku by v praxi mohli vznikať problémy s doručením písomnosti, napr. nemožnosťou použiť inštitút fikcie doručenia. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka k čl. I 
Odporúčam predkladateľovi vysporiadať sa s odchýlkou od všeobecného predpisu 
o správnom konaní (zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov), pokiaľ ide o povinnosť úradu rozhodnúť o žiadosti o udelenie súhlasu bezodkladne, najneskôr však do 30 dní odo dňa doručenia žiadosti o udelenie súhlasu (čl. I 
§ 7 ods. 3). 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. II 
Odporúčam v úvodnej vete čl. II slová „a zákona č. 233/2013 Z. z.“ nahradiť slovami „a nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 233/2013 Z. z.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. II bod 3 
Odporúčam v čl. II znenie bodu 3 nahradiť novým znením: 
„3. V § 47 ods. 2 prvej vete sa za slovom „dodržiavať,“ vypúšťa slovo „a“ a na konci sa pripájajú tieto slová „a s vnútorným predpisom upravujúcim oznamovanie protispoločenskej činnosti“.“. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. XVI bod 1 
Odporúčam v čl. XVI znenie bodu 1 nahradiť znením: 
„1. V § 2 ods. 1 sa písmeno a) dopĺňa siedmym bodom, ktorý znie: 
„7. osobitného predpisu3c) zamestnávateľom,“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 3c znie: 
„3c) § 15 zákona č. .../2014 Z. z. o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.“. 
Odôvodnenie: Udeľovanie súhlasu nemožno považovať za výkon inšpekcie práce, 
ale za plnenie ďalších úloh podľa osobitného predpisu. Dozor nad dodržiavaním povinností zamestnávateľom podľa čl. I § 9 a 10 návrhu zákona je potrebné vymedziť ako inšpekciu práce. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 3c je uvedený nový § 15, ktorý navrhujem samostatnou pripomienkou vložiť do čl. I. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. XVI bod 3  
Odporúčam v čl. XVI znenie bodu 3 nahradiť znením: 
„3. V § 6 ods. 1 sa za písmeno t) vkladá nové písmeno u), ktoré znie: 
„u) určuje príslušný inšpektorát práce na rozhodovanie podľa osobitného predpisu,15aaa) ak ide o zamestnanca iného inšpektorátu práce,“. 
Doterajšie písmeno u) sa označuje ako písmeno v). 
Poznámka pod čiarou k odkazu 15aaa znie: 
„15aaa) § 7 a 11 zákona č. .../2014 Z. z.“.“. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. XVI 
Odporúčam do čl. XVI vložiť nový novelizačný bod, ktorý znie: 
„X. Poznámka pod čiarou k odkazu 15aa sa dopĺňa touto citáciou: 
„§ 10 zákona č. 319/2013 Z. z. o pôsobnosti orgánov štátnej správy pre sprístupňovanie biocídnych výrobkov na trh a ich používanie a o zmene a doplnení niektorých zákonov (biocídny zákon).“.“. 
V súvislosti s navrhovanou zmenou je potrebné upraviť aj označenie nasledujúcich novelizačných bodov. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. XVI bod 4 
Odporúčam v čl. XVI znenie bodu 4 nahradiť znením: 
„4. Poznámka pod čiarou k odkazu 17a sa dopĺňa touto citáciou: 
„§ 16 zákona č. .../2014 Z. z.“.“. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická. V poznámke pod čiarou k odkazu 17a 
je uvedený § 16, z dôvodu vloženia nového § 15, ktorý navrhujem samostatnou pripomienkou vložiť do čl. I. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. XVI bod 5 
Odporúčam v čl. XVI znenie bodu 5 nahradiť znením: 
„5. Poznámka pod čiarou k odkazu 18ad sa dopĺňa touto citáciou: 
„§ 7 a 11 zákona č. ..../2014 Z. z.“.“. 
Odôvodnenie: Rozširuje sa kompetencia inšpektorátu práce o plnenie ďalších úloh 
podľa osobitného predpisu. Pripomienka legislatívno – technická. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov 
Odporúčam predkladateľovi prehodnotiť sociálne vplyvy predloženého návrhu zákona, 
ktoré považujem za pozitívne, a to v súvislosti s časťou 4.2. analýzy sociálnych vplyvov (vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám). V prípade identifikácie sociálnych vplyvov predkladateľom návrhu zákona v doložke vybraných vplyvov, 
je nevyhnutné do materiálu doplniť analýzu sociálnych vplyvov. V analýze sociálnych vplyvov odporúčam zhodnotiť pozitívne vplyvy opatrení, ktorými sa navrhuje poskytovanie ochrany oznamovateľom závažnej protispoločenskej činnosti, ktorí významnou mierou prispeli k jej objasneniu alebo k zisteniu alebo usvedčeniu jej páchateľa. 
V nadväznosti na vyššie uvedené je potrebné v texte predkladacej správy doplniť informáciu o sociálnych vplyvoch predloženého návrhu zákona. 
Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. 

 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K § 7 ods. 3 
Odporúčame vypustiť slová "najneskôr do 30 dní odo dňa doručenia žiadosti o udelenie súhlasu.“ 
Odôvodnenie: v prvej časti vety sa uvádza, že úrad je povinný rozhodnúť o žiadosti o udelenie súhlasu bezodkladne, a v druhej najneskôr do 30 dní odo dňa doručenia žiadosti o udelenie súhlasu. Táto lehota sa javí neprimerane dlhá z dôvodu právnej ochrany oznamovateľa. 	O 	ČA 	Lehota bola upravená. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 8 ods. 6 
Odporúčame uviesť aké odôvodnené prípady má predkladateľ na mysli. 
Odôvodnenie: formulácia je veľmi vágna, môže ísť o veľa prípadov alebo o žiadny prípad poskytnutia ochrany po skončení trestného konania alebo konania o správnom delikte. 
 	O 	A 	Pôvodný § 8 ods. 6 bol vypustený. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 9 ods. 4 
Odporúčame skrátiť lehotu na 30 dní bez možnosti predĺženia. 
Odôvodnenie: Dá sa predpokladať, že oznamovateľ podnetu už spolu s oznámením uvedie skutočnosti, ktoré sa následne preverujú a preto 30 dňovú lehotu považujeme za dostatočnú. 
 	O 	N 	Lehota upravená podľa záverov z rozporového konania s Republikovou úniou zamestnávateľov. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 13 
Vyplatenie odmeny po nadobudnutí právoplatnosti rozhodnutia vo veci sa javí ako demotivujúce; to platí aj pre ďalšie konanie ministerstva vo veci vyplatenia odmeny. Odsek 7 odporúčame vypustiť. 	O 	N 	Poskytnutie odmeny by sa malo viazať na želateľný výsledok, a tým je objasnenie a potrestanie závažnej protispoločenskej činnosti. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 17 
Odporúčame prehodnotiť aplikáciu správneho poriadku na konanie o udelení súhlasu podľa § 7. 
Odôvodnenie: 
podľa § 17 návrhu zákona sa na konanie o udelení súhlasu podľa § 7 vzťahuje správny poriadok. Rozhodnutie úradu o udelení súhlasu na pracovnoprávny úkon voči chránenej osobe (napr. súhlasu na výpoveď z pracovného pomeru) tak môže byť predmetom prieskumu v správnom súdnictve, čo môže viesť k dvom negatívnym situáciám: 
1. Dvojkoľajnosť súdnej ochrany chránenej osoby – jednak v správnom súdnictve o preskúmanie rozhodnutia úradu o udelení súhlasu (príslušný Krajský súd v Košiciach, nakoľko Národný inšpektorát práce ako odvolací orgán má sídlo v Košiciach) a jednak v pracovnoprávnom súdnictve o určenie neplatnosti pracovnoprávneho úkonu (príslušný okresný súd podľa sídla zamestnávateľa). O jednom pracovnoprávnom úkone tak budú rozhodovať dva rozdielne súdy s možnými rozdielnymi rozhodnutiami, čo môže mať negatívny vplyv na právnu istotu chránenej osoby. 
2. Návrh zákona nerieši neplatnosť pracovnoprávneho úkonu potom, čo rozhodnutie úradu o udelení súhlasu bude v správnom súdnictve zrušené. Neplatnosti tohto pracovnoprávneho úkonu sa chránená osoba bude môcť domôcť v ďalšom pracovnoprávnom súdnom konaní, čo môže mať negatívny vplyv na právnu istotu chránenej osoby. 
 	O 	N 	Aplikácia správneho poriadku a možnosti pripustenia opravných prostriedkov je daná vážnosťou zásahu do práv oznamovateľov, ako aj ich zamestnávateľov. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. XVII, novelizačný bod 2. 
Navrhujeme za slovo "že" vložiť slovo "v dobrej viere". 
Odôvodnenie: Len konanie v dobrej viere by malo požívať právnu ochranu tak, ako to predpokladá aj Čl. I § 2 ods. 2, § 3 a § 7 návrhu zákona. Obdobnú úpravu, ako sa zavádza predmetným novelizačným bodom, navrhujeme zaviesť aj pri výkone práce vo verejnom záujme a služobných pomeroch. 	O 	N 	Ani obdobné ustanovenia v platnom právnom poriadku nepočítajú v súvislosti s diskrimináciou explicitne s dobrou vierou. 	
MŠVVaŠ SR 	§ 1 ods. 1 a ods. 3 
V odseku 1: 
navrhujeme zrušiť odkaz na ustanovenie § 3 pím. b) a c) zákona č. 583/2008 Z. z. nakoľko tam uvedené definície sú vzhľadom na návrhom zavádzaný pojem závažnej protispoločenskej činnosti neaplikovateľné. Preto zároveň navrhujeme nahradiť slová "kriminality alebo inej protispoločenkej činnosti1) (ďalej len "protispoločenská činnosť") slovami závažnej protispoločenskej činnosti". Zároveň treba za slovo "oznamovaní" vložiť slovo "závažnej". 
V odseku 3 z rovnakého dôvodu: 
navrhujeme za slovo "Oznamovanie" vložiť slovo "závažnej". 	O 	N 	Predmetný zákon má upravovať nielen závažnú protispoločenskú činnosť (poskytovanie ochrany jej oznamovateľovi prostredníctvom odsúhlasovania pracovnoprávnych úkonov inšpektorátom práce), ale vo vzťahu k vnútornému systému vybavovania podnetov a vo vzťahu k zákazu diskriminácie z dôvodu oznámenia kriminality alebo inej protispoločenskej činnosti, sa má týkať aj inej ako len závažnej protispoločenskej činnosti. 	
MŠVVaŠ SR 	§ 1 ods. 3 
Navrhujeme za prvú vetu vložiť ďalšiu vetu: "Oznamovanie závažnej protispoločenskej činnosti a vybavovanie podnetov podľa tohto zákona je formou prevencie kriminality podľa osobitného zákona x). 
Poznámka pod čiarou znie: 
"x) § 2, § 4 ods. 2 a § 14 ods. 2 zákona č. 583/2008 Z. z. o prevencii kriminality a inej protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov." 
Zároveň navrhujeme, aby sa obsah zákona inkorporoval práve do znenia zákona č. 583/2008 Z. z. 
Odôvodnenie: 
Prevencia kriminality vyžaduje spojené úsilie občanov a orgánov verejnej moci. Oznamovanie závažnej protispoločenskej činnosti je formou spolupráce fyzických osôb s dotknutými orgánmi verejnej moci. Navrhovaný zákon by tak spravil zo zákona č. 583/2008 Z. z. komplexnú úpravu. 	O 	N 	Ide o špeciálnu úpravu, pri ktorej bola zvolená forma osobitného zákona. 	
MZ SR 	čl. 1 § 1 ods. 3 

žiadame aby bolo predmetné ustanovenie vypustené. 

Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru sa takto generálne formulované znenie ustanovenia dostáva do rozporu s osobitnými predpismi upravujúcimi povinnosť zachovávať mlčanlivosť. Jedná sa aj napríklad o zdravotníckeho pracovníka, ktorý je podľa ust. § 80 ods. 2 a 3 zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov povinný zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedel v súvislosti s výkonom svojho povolania. Zároveň povinnosti mlčanlivosti môže zdravotníckeho pracovníka zbaviť iba osoba, ktorej sa skutočnosti týkajú, alebo orgán príslušný na vydanie povolenia, a to na žiadosť orgánov činných v trestnom konaní a súdov. 
 	Z 	ČA 	Upravené znenie § 1 ods. 3 tak, aby týmto zákonom neboli dotknuté ustanovenia o poskytovaní a sprístupňovaní údajov zo zdravotnej dokumentácie. 	
MZ SR 	čl. 1 § 3 

pojem „závažnej protispoločenskej činnosti“ navrhujeme doplniť o „odkaz“ na zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon. 

Odôvodnenie: 
Podľa ust. § 8 a nasl. zákona č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon sa trestným činom rozumie protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v cit. zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. Závažná protispoločenská činnosť nie je v cit. zákone vymedzená ako trestný čin. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
ÚV SR 	§ 7 ods. 5, druhá veta 
Za slovom „zamestnávateľovi“ vložiť slová „a chránenej osobe“. 

Odôvodnenie: 
Chránená osoba je účastníkom konania, a preto rozhodnutie podľa odseku 5 je potrebné oznámiť aj tejto osobe. 
 	O 	A 	Pôvodný text bol vypustený ako nadbytočný vo vzťahu k správnemu poriadku. 	
ÚV SR 	§ 7 ods. 6, druhá veta 
Slová „právoplatné rozhodnutie o žiadosti o udelenie súhlasu“ nahradiť slovami “rozhodnutie o odvolaní“. 

Odôvodnenie: 
Spresnenie znenia, ods. 6 upravuje otázky týkajúce sa odvolacieho konania. 
 	O 	A 	Pôvodný text bol vypustený ako nadbytočný vo vzťahu k správnemu poriadku. 	
ÚV SR 	§ 7 
V prípade rozšírenia pojmu závažná protispoločenská činnosť a rozšírenia ochrany aj na štádium pred začatím trestného stíhania, navrhujeme aby úrad rozhodoval o právnych úkonoch voči chránenému zamestnancovi iba na návrh zamestnanca, s tým, že by bolo zo zákona zabezpečené pozastavenie účinnosti takého právneho úkonu. 

Odôvodnenie: 
Rozhodovanie o každom pracovno-právnom úkone voči chráneným zamestnancom by mohlo byť administratívne náročné a mohlo by znížiť kvalitu rozhodovacieho procesu. 
 	O 	ČA 	Do návrhu zákona bola doplnená aj takáto alternatíva pre chráneného oznamovateľa. 	
ÚV SR 	§ 2 ods. 1 písm. d) 
Anonymné oznámenie by nemalo byť iba také podanie, v ktorom sa neuvádza meno, priezvisko a adresa oznamovateľa. 

Odôvodnenie: 
Nejde o anonymné podanie, ak obsahuje údaje, na základe ktorých oznamovateľ je určiteľný. Dôvernosť síce nie je možné zaručiť za každých okolností, avšak ochrana oznamovateľov trestnej činnosti by mala byť nastavená tak, aby oznamovateľov chránila čo možno najviac. Napríklad v prípadoch, keď z obsahu skutočností opísaných v oznámení je ľahko určiteľné, kto je oznamovateľom – napr. v menších organizáciách. 	O 	N 	Definícia anonymného oznámenia vychádza z obdobných ustanovení, ktoré náš právny poriadok už obsahuje (napr. anonymná sťažnosť podľa § 14a ods. 5 zákona č. 308/2000 Z. z. o vysielaní a retransmisii, anonymný podnet podľa § 13 ods. 8 zákona č. 564/2001 Z. z. o verejnom ochrancovi práv, náležitosti sťažnosti podľa § 5 ods. 2 zákona č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach). 	
ÚV SR 	§ 2 ods. 1 písm. e) 
Nie je jasná definícia podnetu – čo je jej obsahom, resp. je nezrozumiteľná. 
 	O 	ČA 	Definícia podnetu sa upravila. 	
ÚV SR 	§ 3 
Navrhujeme v § 3 doplniť v odseku 1 vetu „Žiadosť o poskytnutie ochrany je možno podať zároveň s oznámením skutočnosti nasvedčujúcej tomu, že bol spáchaný trestný čin, a tak rozšíriť ochranu oznamovateľa aj na fázu pred začatím trestného stíhania, podobne ako je to pri správnych deliktoch v § 5. 

Odôvodnenie: 
Ochrana oznamovateľa má zásadný význam vo fáze pred začatím trestného stíhania, ale v zmysle návrhu zákona sa v tejto fáze ochrana oznamovateľovi neposkytuje. Postup pred začatím trestného stíhania má význam v boji s kriminalitou. V čase od prijatia trestného oznámenia môže dôjsť k ohrozeniu oznamovateľov protispoločenskej činnosti - v zmysle § 196 ods. 2 Trestného poriadku ak prokurátor alebo policajt po prijatí trestného oznámenia zistí, že je potrebné ho doplniť, doplnenie vykoná výsluchom oznamovateľa alebo poškodeného alebo vyžiadaním písomných podkladov od oznamovateľa alebo od inej osoby alebo orgánu príslušný prokurátor alebo príslušný policajt tak, aby mohol rozhodnúť podľa § 197 alebo § 199 v lehote do 30 dní od prijatia trestného oznámenia. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
ÚV SR 	§ 3 až 6 
Navrhujeme doplniť lehoty na rozhodovanie pre prokurátora, súd, resp. správny orgán. 

Odôvodnenie: 
Nie je určené, ako rýchlo má pristúpiť prokurátor alebo súd k zisťovaniu, či sa má oznamovateľovi poskytnúť ochrana. 

 	O 	N 	Stanovenie lehoty nie je vhodné, pretože významnosť informácií sa môže preukázať kedykoľvek v priebehu príslušných konaní. 	
ÚV SR 	§ 8 ods. 1 písm. f) 
Navrhujeme vypustiť z dôvodov zániku ochrany dôvod, že oznámenie nebolo podané v dobrej viere. 

Odôvodnenie: 
Nie je zrejmé, kto a v ktorom štádiu konania bude dobrú vieru oznamovateľov posudzovať. Vzhľadom na to, že ochrana je poskytovaná iba počas trvania trestného, resp. správneho konania, považujeme za irelevantné posudzovať dobrú vieru v súvislosti s oznámením.  	O 	N 	Dobrá viera je súčasťou podávania oznámenia. Dobrú vieru v ktoromkoľvek štádiu konania posudzuje vždy ten orgán, ktorý poskytol ochranu. 	
ÚV SR 	§ 10 ods. 2 
Navrhujeme doplniť za slová zamestnancov slová „, ktorých sa uvedený podnet bezprostredne týka a oznamovateľa“. 

Odôvodnenie: 
Nie je zrejmé, čo sa myslím tým, že zamestnávateľ je povinný zabezpečiť pre svojich zamestnancov možnosť oboznámiť sa s predmetom podnetu a výsledkom jeho preverenia. Táto možnosť by mala byť zabezpečená len pre tých zamestnancov, ktorých sa uvedený podnet bezprostredne týka, t.j. oznamovateľa a osoby dotknutej podnetom.  	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
PMÚ SR 	Čl. I § 1 
Navrhujeme v § 1 doplniť odsek 4, ktorý znie: 
„Tento zákon sa neuplatní na oznamovateľa v prípade oznámenia konania, ktoré je v rozpore s osobitným predpisom o ochrane hospodárskej súťaže9) alebo ustanovením medzinárodnej zmluvy o ochrane hospodárskej súťaže.10)”. 

9) Zákon č. 136/2001 Z. z. o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov. 
10) Čl. 101 a 102 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 

Zdôvodnenie: 
Novelou zákona č. 136/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov (ďalej len „novela zákona č. 136/2001 Z. z.“), ktorá je momentálne v legislatívnom procese (prerokovanie vo výboroch Národnej rady Slovenskej republiky) sa do daného zákona zavádza inštitút oznamovateľa. Podľa uvedeného návrhu zákona oznamovateľovi, ktorý ako prvý poskytne úradu dôkazy o karteli (respektíve informácie umožňujúce vykonať tzv. cielenú inšpekciu) a tieto budú podstatné pre rozhodnutie úradu, ktoré bude v prípade súdneho prieskumu potvrdené súdom a pokuta uložená rozhodnutím úradu bude zaplatená, vznikne nárok na odmenu vo výške 1% z uložených pokút v jednom rozhodnutí úradu, maximálne však 100 000 eur. Rozsah údajov a dôkazný štandard je teda v prípade oznamovateľa podľa § 38g novely zákona č. 136/2001 Z. z. vyšší ako v prípade oznamovateľa a oznámenia v prípade § 1 písm. b) a c) návrhu zákona Uvedený prístup je z pohľadu oznamovateľa výhodnejší, keďže vyplatenie odmeny je obligatórne a môže byť v podstatne vyššej výške ako je v návrhu zákona. Zároveň sa navrhuje jeho uplatnenie len na oznamovanie kartelov, ako protiprávneho konania, kde jeho účastníci používajú čoraz sofistikovanejšie metódy na utajenie tohto konania, a tak sa stávajú ťažšie odhaliteľné, majú však vo všeobecnosti negatívny dopad na ekonomiku a spotrebiteľa. 
Ďalej, podľa návrhu novely, oznamovateľova identita bude úradom chránená v prípade, ak o to oznamovateľ požiada. Tento inštitút vychádza z právnych úprav a skúseností iných štátov, kde už bola zavedená odmena za predloženie dôkazov o karteli a z čoho sa ukazuje, že v prípade oznamovania protisúťažného konania, bude pre oznamovateľa výhodnejšie utajenie jeho identity. Zároveň mechanizmy, ktoré sa navrhujú v súvislosti s ochranou oznamovateľov, sú nevhodné v súvislosti s odhaľovaním protisúťažného konania, najmä kartelov. Pre prešetrovanie možného porušenia je typické, že sa často vykonáva bez vedomia dotknutého podnikateľa a v prípade inšpekcií sa využíva moment prekvapenia. Z uvedených dôvodov by oznámenie podnikateľovi, že na jeho zamestnanca sa vzťahuje ochrana, mohlo viesť k zmareniu prešetrovania zo strany úradu. 
Vzhľadom na vyššie uvedené je vhodné, aby sa na oznamovateľov, ktorí oznámia porušenie predpisov ochrany hospodárskej súťaže , vzťahoval výlučne režim navrhovaný v §38g novely zákona č. 136/2001 Z. z. 
Pokiaľ ide o zaradenie nami navrhovaného ustanovenia, pripúšťame aj iné systematické zaradenie daného ustanovenia do návrhu zákona, ktoré ponechávame na navrhovateľovi. 
 	Z 	ČA 	Bola doplnená možnosť zachovania anonymity oznamovateľa pri žiadosti o poskytnutie ochrany. 	
PMÚ SR 	Čl. I § 1 ods. 3 
Odporúčame zvážiť doplnenie daného ustanovenia v tom zmysle, že oznamovanie protispoločenskej činnosti sa nepovažuje ani za poručenie zmluvnej povinnosti zachovávať mlčanlivosť. V opačnom prípade by sa mohol oznamovateľ vystavovať riziku náhrady škody z dôvodu porušenia zmluvných povinností, keďže iba v prípade niektorých trestných činov je stanovená povinnosť oznámiť trestný čin. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §15 ods.1 – slová „podľa §9, §10 alebo §18 ods.2“ odporúčame nahradiť slovami „podľa §9, 10 alebo §18 ods.2“. 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
ŠÚ SR 	Čl. V 
V úvodnej vete k čl. V odporúčame vypustiť slová „mení a“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. VI 
V úvodnej vete k čl. VI odporúčame vypustiť slová „mení a“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. VII 
V úvodnej vete k čl. VII odporúčame vypustiť slová „mení a“. 	O 	N 	Novela zákona o sudcoch a prísediacich bola rozšírená o ďalšie body. 	
ŠÚ SR 	Čl. VIII 
V úvodnej vete k čl. VIII odporúčame slová „zákona č. 373/2013 Z.z.“ nahradiť slovami „zákona č. 372/2013 Z.z.“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. X 
Úvodnú vetu k čl. X odporúčame upraviť v zmysle bodu 27 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. XI 
V úvodnej vete k čl. XI odporúčame vypustiť slová „mení a“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. XII 
Navrhované znenie odporúčame precíznejšie legislatívno-technicky upraviť. 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
ŠÚ SR 	Čl. XIV 
K bodu 1 - vo vložených slovách odporúčame vypustiť slovo „ , alebo“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. XV 
V úvodnej vete k čl. XV odporúčame vypustiť všetky zákony z rokov 2002 až 2004 a súčasne ju odporúčame upraviť v zmysle bodu 27 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. XVI 
V úvodnej vete k čl. XVI odporúčame vypustiť slová „mení a“. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl.I, § 7 
V odseku 6 v druhej vete odporúčame vypustiť slovo "právoplatné". Odôvodnenie: Podľa § 17 sa na konanie podľa § 7 vzťahuje Správny poriadok. Predpokladom nadobudnutia právoplatnosti druhostupňového rozhodnutia vydaného podľa Správneho poriadku je jeho oznámenie účastníkovi konania. Z uvedeného dôvodu považujeme navrhovanú formuláciu "oznámi právoplatné rozhodnutie" za nepresnú. 
 	O 	A 	Pôvodná druhá veta bola vypustená ako duplicitná so správnym poriadkom. 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 15 
V odseku 3 odporúčame zvážiť skrátenie dvojročnej subjektívnej lehoty (napr. na jeden rok). 	O 	A 	 	
NBÚ 	K Čl. I §1 ods. 3 
V § 1 žiadame odsek 3 vypustiť, resp. upraviť znenie odseku napríklad: 

„(3) Oznamovanie protispoločenskej činnosti sa nepovažuje za porušenie povinnosti zachovávať mlčanlivosť podľa osobitného zákona; to neplatí, ak ide o utajovanú skutočnosť.2)“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: 
V § 1 ods. 2 návrhu zákona je uvedený taxatívny výpočet osobitných zákonov, ktoré nie sú návrhom zákona dotknuté. Následne však v odseku 3 návrhu zákona sa ustanovuje výnimka vo vzťahu k právnemu inštitútu povinnosti zachovávania mlčanlivosti, čím dochádza k negácii predchádzajúceho ustanovenia vo vzťahu k tomuto inštitútu. 
Národný bezpečnostný úrad (ďalej len „úrad“) na jednej strane víta potrebu prijatia návrhu zákona, jeho celospoločenský význam a cieľ spočívajúci v ochrane zamestnanca pred prípadnými postihmi za oznámenie korupcie a inej protiprávnej činnosti a zakotvenie povinnosti zamestnávateľov pri prijímaní a vybavovaní týchto podaní. Na druhej strane úrad, ako ústredný orgán štátnej správy na ochranu utajovaných skutočností, šifrovú službu a elektronický podpis poukazuje na to, že cieľom zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 215/2004 Z. z.“) je verejný záujem na ochrane utajovaných skutočností, pričom podstata ochrany utajovaných skutočností spočíva v prijatí takých preventívnych opatrení, ktoré budú predchádzať ohrozeniu alebo poškodeniu záujmov Slovenskej republiky. Jednou z najzákladnejších povinností, tak oprávnených ako aj nepovolaných osôb, vyplývajúcich zo zákona č. 215/2004 Z. z. je zachovávať mlčanlivosť o utajovaných skutočnostiach. Táto povinnosť je zároveň esenciálnym predpokladom dosiahnutia cieľa (účelu) tohto zákona. Zákon č. 215/2004 Z. z. berie do úvahy, že zachovávanie povinnosti mlčanlivosti nie je možné vyžadovať v absolútnom rozsahu a v prípade, ak má osoba vypovedať v konaní pred štátnym orgánom, dochádza k prelomeniu zásady mlčanlivosti, kedy sú osoby oslobodené od povinnosti mlčanlivosti (§ 40 zákona č. 215/2004 Z. z.). Zákon č. 215/2004 Z. z. rovnako upravuje aj spôsob zbavenia mlčanlivosti v závislosti od ich statusu. 
Úrad má teda za to, že v záujme vyváženosti právneho poriadku by dosahovanie cieľov sledovaných návrhom zákona o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov nemalo sťažovať alebo negovať dosahovanie cieľov sledovaných zákonom č. 215/2004 Z. z. (vyplýva to aj z čl. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). V danom prípade, za predpokladu, že by v predloženom návrhu zákona nedošlo k úprave znenia § 1 ods. 3, resp. k jeho vypusteniu, táto zásada by bola porušená a záujmy štátu, ktorým zákon č. 215/2004 Z. z. poskytuje ochranu, by boli ohrozené. 
 	Z 	ČA 	V návrhu zákona sa jasne upravilo znenie pôvodných odsekov 2 a 3 v § 1, tak aby sa prelomenie mlčanlivosti podľa odseku 3 nevzťahovalo na ochranu tajomstiev podľa odseku 2 (v novom znení ide o odseky 3 a 4). 	
NBS 	 

1. V čl. I § 3 ods. 1 návrhu zákona je potrebné v druhej a štvrtej vete za slová „Žiadosť o poskytnutie ochrany“ vložiť slová „pri oznamovaní trestného činu“ a v tretej vete je potrebné za slovo „sa“ vložiť slovo „táto“ (dvakrát). 
2. V čl. I § 5 ods. 1 návrhu zákona je potrebné v prvej vete za slová „zároveň s“ vložiť slovo „týmto“ a v druhej a tretej vete za slová „Žiadosť o poskytnutie ochrany“ vložiť slová „pri oznamovaní správneho deliktu“. 
3. V čl. I § 5 ods. 1 návrhu zákona v tretej vete odporúčame napríklad formou odkazu na súvisiaci zákon spresniť o aký „správny orgán, ktorý je príslušný na konanie o správnom delikte“ ide. 
4. V čl. I § 7 ods. 1 navrhujeme najmä z dôvodu nezrozumiteľnosti a nejednoznačnosti pre bežného oznamovateľa spresniť o aký „úrad“ ide napríklad formou odkazu na súvisiaci zákon a to napriek tomu, že pojem „úrad“ je vymedzený v § 2 ods. 1 písm. h). 

 	O 	N 	1.-2. Takéto doplnenie nepovažujeme za potrebné, keďže ide o úpravu žiadosti v rámci jedného odseku. 
3. Vzhľadom na rozsah správnych deliktov a množstvo zákonov, ktorými sú upravené, by poznámka pod čiarou neplnila svoj účel. 
4. Vzhľadom na legálnu definíciu úradu v § 2 to nie je potrebné. 	
GP SR 	1. K čl. I § 1 ods. 1 
V § 1 ods. 1 navrhujeme slová „a správne delikty za porušenie týchto povinností“ vypustiť alebo nahradiť čiarkou a za ňou nasledujúcimi slovami „odmeňovanie oznamovateľov protispoločenskej činnosti a sankcionovanie zamestnávateľov za porušenie povinností uložených týmto zákonom“. 

Odôvodnenie: 
Slovné spojenie „správne delikty za porušenie týchto povinností“ je nesprávne. Delikt nie je „za“ porušenie povinností, ale predstavuje samotné porušenie povinnosti (protiprávne konanie). Slová „správne delikty“ v tomto slovnom spojení by preto bolo potrebné nahradiť napr. slovami „sankcie“ alebo „pokuty“ (za porušenie týchto povinností). Tie sa však nemajú podľa návrhu zákona ukladať za porušenie práv a povinností „fyzických osôb a právnických osôb“, ale len za porušenie povinností právnických osôb. Vo vzťahu k fyzickým osobám zákon upravuje len ich odmeňovanie. Vo väčšine zákonov, ktoré ustanovujú správne delikty, sa táto skutočnosť v úvodných ustanoveniach neuvádza (napr. zák. č. 58/2014 Z.z., 133/2013 Z.z., 56/2012 Z.z., 250/2012 Z.z., 251/2012 Z.z., 362/2011 Z.z., 514/2009 Z.z., 563/2009 Z.z. 245/2008 Z.z., 25/2006 Z.z., 5/2004 Z.z., 596/2003 Z.z., 431/2002 Z.z., 223/2001 Z.z., 50/1976 Zb.). 
 	O 	A 	 	
GP SR 	2. K čl. I § 1 ods. 2 
V § 1 ods. 2 navrhujeme slová „osobitného zákona“ nahradiť slovom „zákonov“ a v § 1 ods. 3 navrhujeme slová „osobitného zákona“ nahradiť slovami „osobitných zákonov, neuvedených v odseku 2“ alebo pod. 

Odôvodnenie: 
V predloženom návrhu je rozpor medzi ustanovením § 1 ods. 2 a ustanovením § 1 ods. 3. Podľa § 1 ods. 2 zákonom nie sú dotknuté ustanovenia osobitného zákona o ochrane utajovaných skutočností, poštového tajomstva, obchodného tajomstva, bankového tajomstva, telekomunikačného tajomstva alebo daňového tajomstva ani povinnosť oznámenia trestného činu. V rozpore s tým, podľa bezprostredne nasledujúceho ustanovenia § 1 ods. 3, oznamovanie protispoločenskej činnosti sa nepovažuje za porušenie povinností zachovávať mlčanlivosť podľa osobitného zákona. Dôvodová správa tento rozpor neobjasňuje. Nejasné znenie zákona sa týka významnej skutočnosti. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	3. K čl. I § 2 
Navrhujeme, aby § 2 vrátane nadpisu znel: 

„§ 2 
Vymedzenie základných pojmov 

(1) Na účely tohto zákona sa rozumie 

a) oznámením uvedenie skutočností, ktoré 
1. sa týkajú závažnej protispoločenskej činnosti, 
2. sa stali oznamovateľovi známe v súvislosti s výkonom zamestnania, povolania, postavenia alebo funkcie a 
3. môžu významnou mierou prispieť alebo prispeli k objasneniu takejto činnosti alebo k zisteniu alebo usvedčeniu jej páchateľa, 

b) oznamovateľom fyzická osoba, ktorá v dobrej viere urobí oznámenie príslušnému orgánu; za oznamovateľa sa považuje aj jemu blízka osoba,1) ak je v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu k tomu istému zamestnávateľovi, 

c) anonymným oznámením oznámenie, v ktorom oznamovateľ neuvádza svoje skutočné meno, priezvisko a adresu pobytu, 

d) podnetom každé aj anonymné podanie o protispoločenskej činnosti, z ktorého vyplýva, že o tejto činnosti sa osoba dozvedela v súvislosti s výkonom svojho zamestnania, povolania, postavenia alebo funkcie, ak nenapĺňa znaky oznámenia; autor podnetu nemá postavenie oznamovateľa, 

e) závažnou protispoločenskou činnosťou protiprávne konanie, ktoré je 
1. niektorým z trestných činov verejných činiteľov podľa ôsmej hlavy druhého dielu osobitnej časti Trestného zákona, niektorým z trestných činov korupcie podľa ôsmej hlavy tretieho dielu osobitnej časti Trestného zákona alebo ktoré je trestným činom poškodzovania finančných záujmov Európskych spoločenstiev podľa § 261 až 263 Trestného zákona, 
2. iným trestným činom, za ktorý Trestný zákon ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby prevyšujúcou tri roky, alebo 
3. správnym deliktom, za ktorý možno uložiť pokutu vo výške najmenej 50 000 eur, 

f) zamestnávateľom právnická osoba, fyzická osoba – podnikateľ alebo fyzická osoba, s ktorou je oznamovateľ v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu, 

g) orgánom verejnej moci 
1. štátny orgán, obec, vyšší územný celok, ako aj právnická osoba a fyzická osoba, ktorej zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb, 
2. právnická osoba zriadená zákonom a právnická osoba zriadená štátnym orgánom, vyšším územným celkom alebo obcou podľa osobitného zákona, 
3. právnická osoba založená osobou v prvom bode alebo druhom bode, 

h) úradom inšpektorát práce. 

(2) Konaním v dobrej viere sa na účely tohto zákona rozumie konanie osoby, ktorá vzhľadom na okolnosti, ktoré sú jej známe a vedomosti, ktoré v tom čase má, je presvedčená o pravdivosti uvádzaných skutočností; v pochybnostiach sa konanie považuje za konanie v dobrej viere, kým sa nepreukáže opak.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 1 znie: 
„1) § 116 Občianskeho zákonníka.“. 

Odôvodnenie: 
Zmenu poradia jednotlivých ustanovení navrhujeme preto, aby bolo zrozumiteľnejšie vyjadrené, že zákon rozlišuje „oznámenie“ a „podnet“ a v nadväznosti na to umožňuje poskytnúť ochranu, bezplatnú právnu pomoc a odmenu len osobám, ktoré podali „oznámenie“ a nie aj osobám, ktoré podali „podnet“. Túto skutočnosť navrhujeme výslovne uviesť v dôvodovej správe k ustanoveniu § 2 ods. 1 písm. d) predloženého návrhu. 

Okrem toho považujeme za potrebné odstrániť niektoré chybné formulácie. Napr. v odseku 1 písm. e) sa uvádza, že „podnetom“ je „každé oznámenie ... ktoré nie je oznámením“. V odseku 2 je použité chybné slovné spojenie „vedomosti, ktoré sú jej známe“ (osobe sú známe informácie, „vedomosti“ jej nie „sú známe, tie „má“ alebo „nadobudla“). 

V odseku 1 písm. g) je definovaný orgán „verejnej moci“ ako ten, ktorému je zverená právomoc v oblasti „verejnej správy“. Tým sú z definície orgánov verejnej moci „obvyklej v našom právnom poriadku“, ako na ňu odkazuje dôvodová správa, vyňaté orgány moci zákonodarnej a súdnej, orgány prokuratúry a Národnej banky Slovenska, ktoré sú orgánmi verejnej moci, ale nie sú orgánmi verejnej správy. Ak je to v súlade so zámerom predkladateľa, potom navrhujeme v ustanoveniach § 2 ods. 1 písm. g), § 9 ods. 1 a § 16 ods. 2 nahradiť slová „verejnej moci“ slovami „verejnej správy“. Ak má predkladateľ naopak zámer vztiahnuť príslušné ustanovenia zákona (§ 9 ods. 1 a § 16 ods. 2) na všetky orgány verejnej moci, vrátane orgánov moci zákonodarnej a súdnej, orgánov prokuratúry a Národnej banky Slovenska, potom navrhujeme v § 2 ods. 1 písm. g) prvom bode vypustiť slová „v oblasti verejnej správy“. Poznámka pod čiarou k odkazu 10 naznačuje, že navrhovateľ má práve takýto zámer. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Definície v § 2 boli upravené . 	
GP SR 	4. K čl. I § 6 
V § 6 na konci odseku 4 navrhujeme doplniť vetu: „Na oznámenie prokurátora podľa § 4 ods. 3 správny orgán neprihliada.“ a doplniť odsek 5 v znení: 

„(5) Ak sa v trestnom konaní postúpi vec inému orgánu na konanie o správnom delikte potom, čo bola oznamovateľovi poskytnutá ochrana podľa tohto zákona v rámci trestného konania, správny orgán oznámi úradu, zamestnávateľovi a oznamovateľovi, že sa ochrana poskytovaná oznamovateľovi podľa tohto zákona 
a) naďalej poskytuje v rámci konania o správnom delikte alebo 
b) naďalej neposkytuje.“. 

Odôvodnenie: 
Do predloženého návrhu je potrebné doplniť riešenie situácií, ktoré môžu v praxi nastať (§ 214 ods. 1, 2 Trestného poriadku). 
 	O 	N 	Uvedené doplnenie nepovažujeme za potrebné, pretože vzťah ochrany a postúpenia veci je upravený v čl. I § 8 ods. 1 písm. c). 	
GP SR 	5. K čl. I § 7 ods. 1 
V § 7 ods. 1 navrhujeme vypustiť druhú vetu, vrátane poznámok pod čiarou k odkazom 10 a 11 a nasledujúce poznámky pod čiarou prečíslovať. 

Odôvodnenie: 
Konanie o disciplinárnej zodpovednosti sudcov a konanie o disciplinárnej zodpovednosti prokurátorov nemá povahu pracovnoprávneho úkonu. Ide o správne konanie. 
Odkazom na uloženie trestu straty hodnosti v trestnom konaní nie je možné preukázať, že by všeobecne nemal byť potrebný súhlas na pracovnoprávny úkon, ktorý je „dôsledkom inej právnej skutočnosti“. Každý pracovnoprávny úkon je dôsledkom „inej právnej skutočnosti“. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	6. K čl. I § 8 ods. 2 
V § 8 ods. 2 navrhujeme čiarku medzi slovami „zamestnávateľovi“ a „prokurátorovi“ nahradiť spojkou „a“, aby bolo zrejme, že zamestnávateľovi sa zánik ochrany oznamuje vždy a z ostatných uvedených subjektov len tomu, pred ktorým sa v danom prípade vedie konanie. Z rovnakých dôvodov navrhujeme v § 8 ods. 3 čiarku medzi slovami „úradu“ 
a „prokurátorovi“ nahradiť spojkou „a“. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	7. K čl. I § 9 ods. 1 
Obsah ustanovenia § 9 ods. 1 prvej vety je nejasný. Ak nie je zámerom predkladateľa, aby orgán verejnej moci podľa § 9 postupoval aj v prípade, že zamestnáva menej ako 50 zamestnancov, potom navrhujeme slová „s najmenej 50 zamestnancami“ nahradiť čiarkou a za ňou nasledujúcimi slovami „ak majú najmenej 50 zamestnancov“. Ak má predkladateľ naopak zámer, aby orgán verejnej moci postupoval podľa § 9 aj v prípade, že zamestnáva menej ako 50 zamestnancov, potom v § 9 ods. 1 prvej vete navrhujeme vypustiť slovo „iný“. 	O 	A 	Text upravený tak, aby z neho jednoznačne vyplývalo, že sa má vzťahovať na každý orgán verejnej moci bez ohľadu na počet zamestnancov a na iných zamestnávateľov len vtedy, ak majú najmenej 50 zamestnancov. 	
GP SR 	8. K čl. I § 9 ods. 4 
V § 9 ods. 4 slová „každý podnet“ navrhujeme nahradiť slovami „každé oznámenie a každý podnet“ a slová „neanonymných podnetoch predĺženie oznámi osobe, ktorá podala podnet“ navrhujeme nahradiť slovami „neanonymnom podaní predĺženie oznámi osobe, ktorá ho podala,“. 

V § 9 ods. 5 slová „spôsoby podávania podnetov“ navrhujeme nahradiť slovami „spôsoby podávania oznámení a podnetov“ a slová „spôsob podávania podnetov“ navrhujeme nahradiť slovami „spôsob ich podávania“. 

V § 9 ods. 6, v § 10 ods. 1 v úvodnej vete a v písm. a) až e), v § 10 ods. 2, v § 11 ods. 1, 2 a 6 navrhujeme slovo „podnet“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovami „oznámenie alebo podnet“ v príslušnom tvare. 

V nadväznosti na tieto zmeny navrhujeme primerane upraviť aj znenie dôvodovej správy. 

Odôvodnenie: 
V § 2 ods. 1 písm. c) a e) zákon rozlišuje medzi „oznámením“ a „podnetom“, s ktorými spája aj rozdielne práva „oznamovateľa“ a osoby, ktorá podala „podnet“. Táto skutočnosť musí byť zohľadnená v celom znení zákona. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Podnetom, ktorý zamestnávateľ musí preveriť podľa § 11, môže byť aj oznámenie (viď upravenú definíciu v § 2). 	
GP SR 	9. K čl. I § 11 ods. 2 
V § 11 ods. 2 navrhujeme vypustiť časť druhej vety za bodkočiarkou. Ak existuje nejaký dôvod, pre ktorý je potrebné, aby úrad zamestnávateľovi oznamoval dátum prevzatia potvrdenia zamestnancom, potom navrhujeme časť druhej vety za bodkočiarkou nahradiť samostatnou vetou: „Po prevzatí potvrdenia o pozastavení účinnosti pracovnoprávneho úkonu zamestnancom úrad zamestnávateľovi oznámi tiež dátum, kedy k prevzatiu došlo.“. 

Odôvodnenie: 
Zo zákona nevyplýva dôvod, pre ktorý by mal úrad oznamovať zamestnávateľovi dátum prevzatia potvrdenia zamestnancom a takýto dôvod nie je uvedený ani v dôvodovej správe. Použitá formulácia zvádza k výkladu, že úrad by mal čakať na navrátenie potvrdenia o doručení zásielky zamestnancovi a až potom oznámiť pozastavenie účinnosti zamestnávateľovi, čo by bezdôvodne oddialilo uplatnenie účinkov pozastavenia. Mohlo by to viesť k nutnosti reštitúcie účinkov, ktoré medzi tým nastali. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	10. K čl. I § 13 ods. 1 
V § 13 ods. 1 na konci navrhujeme doplniť čiarku a za ňou slová „a takéto konanie začalo na základe jeho oznámenia“. 

Odôvodnenie: 
Aj keď takúto súvislosť možno odvodiť výkladom slova „oznamovateľovi“, na odstránenie možných pochybností je potrebné uviesť to v zákone výslovne. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
GP SR 	11. K § 13 ods. 5 
V § 13 ods. 5 slová „podľa § 3 alebo správneho orgánu“ navrhujeme nahradiť slovami „alebo správneho orgánu, ktoré vo veci konali“. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 3 upravuje poskytovanie ochrany v rámci trestného konania. O odmenu môže požiadať aj oznamovateľ, ktorý nepožiadal o ochranu. Ustanovenie § 3 neupravuje, v ktorom štádiu rozhoduje o poskytnutí ochrany súd a v ktorom prokurátor. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	12. K čl. I § 14 
V § 14 slová „do príslušných spisov“ navrhujeme nahradiť slovami „do spisu o príslušnom správnom konaní alebo do spisu o príslušnom súdnom trestnom konaní, s výnimkou zápisnice o hlasovaní, časti spisu obsahujúcej údaje o totožnosti chráneného svedka, ohrozeného svedka alebo svedka, ktorého totožnosť je utajená, a krycie údaje o totožnosti agenta“. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie, že zamestnanci ministerstva sú oprávnení nahliadať do „príslušných spisov“ bez akéhokoľvek obmedzenia, je príliš široké. Za dostatočnú považujeme možnosť nahliadať do spisov o príslušnom administratívnom alebo súdnom trestnom konaní a oprávnenie od orgánov činných v trestnom konaní a súdov požadovať súčinnosť pri získavaní prípadných ďalších potrebných informácií, ktoré sú nevyhnutné na vydanie rozhodnutia o poskytnutí odmeny. 
 	O 	N 	Navrhovanú zmenu nepovažujeme za potrebnú, keďže ani zákon č. 215/2006 Z. z. o odškodňovaní osôb poškodených násilnými trestnými činmi takúto úpravu nemá. 	
GP SR 	13. K čl. I § 15 ods. 3 a 4 
V § 15 ods. 3 navrhujeme skrátiť subjektívnu lehotu na uloženie pokuty z dvoch rokov na jeden rok, zvážiť skrátenie objektívnej premlčacej lehoty na tri roky a predĺžiť splatnosť pokuty z 15 na 60 dní. 

Odôvodnenie: 
Dôvodová správa neuvádza, prečo bola ustanovená taká dlhá subjektívna lehota, keď spravidla nepôjde o zložitú vec a oddialením uloženia sankcie sa zníži jej individuálny aj generálny odstrašujúci účinok. Navrhujeme skrátiť aj objektívnu premlčaciu lehotu. Pri existujúcej fluktuácii zamestnávateľov po piatich rokoch už niekedy nebude koho potrestať, resp. budú potrestaní nevinní. Naopak, splatiť pokutu uloženú v účinnej výške v lehote 15 dní by bolo pre zamestnávateľov niekedy nemožné. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	14. K čl. II 
1. V čl. II body 1 až 4 a bod 6 je použitý pojem „protispoločenská činnosť“, ktorý je použitý aj v nasledujúcich článkoch III až XVII meniacich a doplňujúcich rôzne zákony bez toho, aby bol na účely týchto zákonov definovaný. Pojem „protispoločenská činnosť“ vo všeobecnosti má podstatne širší význam, než aký obsahuje jeho definícia v čl. I § 2 ods. 1 písm. a) navrhovaného zákona. Preto navrhujeme pri prvom použití tohto pojmu v jednotlivých článkoch II až XVII zákona vhodným spôsobom odkázať na definíciu obsiahnutú v čl. I, § 2 ods. 1 písm. a) navrhovaného zákona (napríklad príslušným odkazom na poznámku pod čiarou). 

Táto pripomienka je zásadná. 

2. V čl. II, ale aj vo všetkých menených a doplňovaných zákonoch (čl. II až XVII) je použité len slovné spojenie „oznámenie protispoločenskej činnosti“ a nepoužíva sa pojem „podnet“, ktorý toto oznámenie nezahŕňa. Ak navrhovateľ chce, aby sa doplnenia zákonov v čl. II až XVII vzťahovali aj na podnety, potom navrhujeme príslušné ustanovenia v článkoch II až XVII doplniť. 
 	Z 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	15. K čl. III k bodu 2 
1. V čl. III navrhujeme vypustiť bod 2. 

Odôvodnenie: 
V čl. III sa v bode 2 navrhuje doplnenie znenia § 62 ods. 2 Trestného poriadku, ktoré je zmätočné. Trestné oznámenie sa nepodáva o „protispoločenskej činnosti“, ale len o trestných činoch, a to o všetkých trestných činoch uvedených v Trestnom zákone, nielen o tých, ktoré sú obsiahnuté v čl. I. § 2 ods. 1 písm. a) navrhovaného zákona. V prípadoch, kedy má oznamovateľ oznamovaciu povinnosť, nemôže utajiť svoju totožnosť, bude však vypočúvaný ako svedok a pri jeho výsluchu bude možné uplatnenie ustanovení § 136 až 139 Trestného poriadku. 

Táto pripomienka je zásadná. 

2. Navrhujeme definovať pojem „protispoločenská činnosť“ a prípadne doplniť k „oznámeniam“ aj „podnety“. 
 	Z 	N 	Ide o poskytnutie anonymity pri podávaní trestného oznámenia, ktoré môže prispieť k zníženiu obáv oznamovateľov z prípadných postihov. Od pripomienky bolo na rozporovom konaní upustené ako od zásadnej. 	
GP SR 	16. K čl. IV 
V čl. IV navrhujeme nahradiť slová „sa na bodka“ slovami „sa bodka“, definovať pojem „protispoločenská činnosť“ a prípadne doplniť k „oznámeniam“ aj „podnety“. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	17. K čl. V 
1. V čl. V navrhujeme vypustiť alebo preformulovať bod 3 – napríklad tak, ako je to ustanovené v § 238 ods. 1 písm. g) zákona č. 200/1998 Z.z. v znení neskorších predpisov (čl. VI bod 3 návrhu zákona). 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 250 ods. 2 zákona č. 73/1998 Z.z. v znení neskorších predpisov znie: 

„(2) Právny úkon, ktorý nebol urobený formou predpísanou týmto zákonom, je neplatný, len ak to výslovne ustanovuje tento zákon.“. 

Týka sa len formy právneho úkonu, ktorá je predpísaná zákonom č. 73/1998 Z.z. Netýka sa právnych úkonov, ktorých forma je predpísaná inými zákonmi ani súhlasu potrebného pre platnosť úkonu. Navrhovaná zmena a doplnenie je zbytočná, pretože na účel uvedený v dôvodovej správe plne postačuje, že takáto úprava je obsiahnutá v ustanovení čl. I § 2 ods. 1 písm. a) navrhovaného zákona. Hlavne však, navrhovaná zmena a doplnenie by neprípustným spôsobom zasiahla do predmetu úpravy iných zákonov a mala by tak okrem iného za následok, že by vznikol rozpor medzi navrhovaným ustanovením § 250 ods. 2 zákona č. 73/1998 Z.z. a viacerými ustanoveniami Trestného poriadku, podľa ktorých policajt môže konať len so súhlasom prokurátora, súdu alebo iných orgánov. Podľa navrhovanej zmeny by napr. nebolo neplatné rozhodnutie o trestnom stíhaní sudcu, sudcu ústavného súdu, generálneho prokurátora či osôb požívajúcich diplomatické výsady a imunity, keby bolo vydané bez súhlasu ústavného súdu alebo iných príslušných orgánov, čo by bolo v zjavnom rozpore s Ústavou Slovenskej republiky. 

Táto pripomienka je zásadná. 

2. Navrhujeme definovať pojem „protispoločenská činnosť“ a prípadne doplniť k „oznámeniam“ aj „podnety“. 
 	Z 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	18. K čl. VI 
V čl. VI navrhujeme definovať pojem „protispoločenská činnosť“ a prípadne doplniť k „oznámeniam“ aj „podnety“. 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	19. K čl. VII 
V článku VII navrhujeme oba body vypustiť alebo aspoň zmeniť, napríklad tak, že v § 30 ods. 10 na konci a v § 147 ods. 3 na konci sa doplnia slová: „Povinnosť mlčanlivosti nebráni oznámeniu protispoločenskej činnosti“. V prípade, že nedôjde k vypusteniu, navrhujeme do zákona č. 385/2000 Z.z. doplniť definíciu „protispoločenskej činnosti“ a prípadne doplniť k „oznámeniam“ aj „podnety“. 

Odôvodnenie: 
Navrhované doplnenie je zmätočné. Ustanovenie § 30 ods. 10 prvej vety zákona č. 385/2000 Z.z. v znení neskorších predpisov znie: „Sudca je povinný zachovávať mlčanlivosť, a to aj po zániku funkcie sudcu, o veciach, o ktorých sa dozvedel pri výkone funkcie, ak nebol tejto povinnosti zbavený podľa tohto zákona alebo osobou, v ktorej záujme túto povinnosť zachováva.“. Doplnenie slovami „alebo ak ide o oznámenie protispoločenskej činnosti“ vzbudzuje dojem, že sa tým rozširuje okruh okolností, o ktorých má sudca zachovávať mlčanlivosť o okolnosti tykajúce sa oznámenia oznamovateľa protispoločenskej činnosti, o ktorej sudca koná. Sporná je aj dôvodnosť prelomenia sudcovskej mlčanlivosti. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	20. K čl. VIII 
Článok VIII navrhujeme zmeniť tak, že v § 67 na konci sa doplnia slová: „Povinnosť mlčanlivosti nebráni oznámeniu protispoločenskej činnosti.“. Ďalej navrhujeme doplniť do zákona č. 4/2001 Z.z. definíciu „protispoločenskej činnosti“ a prípadne doplniť k „oznámeniam“ aj „podnety“. Predkladateľom navrhované doplnenie je nejasné z podobných dôvodov ako v čl. VII. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	21. K čl. IX bod 1 
1. Bod 1 navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Pôsobnosť orgánov inšpekcie práce /§ 2 ods. 1 písm. a) zák. č. 95/2000 Z.z. v znení neskorších predpisov/ sa na prokurátorov nevzťahuje; „ochranu“ by preto nemal kto uskutočňovať a súhlas by nemal kto poskytovať. 

Táto pripomienka je zásadná. 

2. Body 2 a 3 navrhujeme upraviť tak, že na konci § 26 ods. 3 a § 241 ods. 4 sa doplnia slová: „Povinnosť mlčanlivosti nebráni oznámeniu protispoločenskej činnosti.“. 

3. Do zákona č. 154/2001 Z.z. navrhujeme doplniť definíciu „protispoločenskej činnosti“ z rovnakých dôvodov, ako v čl. VII a prípadne doplniť k „oznámeniam“ aj „podnety“. 
 	Z 	A 	Pôvodný bod 1 bol vypustený. K ostatným pripomienkam bol text upravený v ich zmysle. 	
GP SR 	22. K čl. X bod 4 
V čl. X bod 4 navrhujeme časť vety za bodkočiarkou („to neplatí, ak ide o oznámenie protispoločenskej činnosti“) nahradiť slovami „povinnosť mlčanlivosti nebráni oznámeniu protispoločenskej činnosti“ z rovnakých dôvodov ako v čl. VII. Navrhujeme tiež do zákona č. 315/2001 Z.z. doplniť definíciu „protispoločenskej činnosti“ a prípadne doplniť 
k „oznámeniam“ aj „podnety“. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	23. K čl. XI 
V čl. XI navrhujeme doplniť § 8 ods. 1 písm. c) tak, že čiarka na konci sa nahradí bodkočiarkou a doplnia sa slová „povinnosť mlčanlivosti nebráni oznámeniu protispoločenskej činnosti“ z obdobných dôvodov ako v čl. VII. Súčasne navrhujeme do zákona č. 552/2003 Z.z. doplniť definíciu „protispoločenskej činnosti“ a prípadne doplniť 
k „oznámeniam“ aj „podnety“. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	24. K čl. XII 
V čl. XII navrhujeme v § 2 ods. 1 nevypúšťať slovo „alebo“, len na konci doplniť čiarku a slová „alebo z dôvodu oznámenia protispoločenskej činnosti“. Vo vete sa slovo „alebo“ vyskytuje trikrát a návrh nestanovuje, ktoré z týchto slov má byť nahradené čiarkou. Navyše je vhodné zachovať väzbu „iného postavenia“ na „rodové postavenie“, lebo postavenie oznamovateľa je tiež „iným postavením“. Súčasne navrhujeme do zákona č. 365/2004 Z.z. doplniť definíciu „protispoločenskej činnosti“ a prípadne doplniť 
k „oznámeniam“ aj „podnety“. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	25. K čl. XIII 
V čl. XIII navrhujeme za bodkočiarkou doplniť slová „povinnosť mlčanlivosti nebráni oznámeniu protispoločenskej činnosti“ z obdobných dôvodov ako v čl. VII. Súčasne navrhujeme do zákona č. 652/2004 Z.z. doplniť definíciu „protispoločenskej činnosti“ a prípadne doplniť k „oznámeniam“ aj „podnety“. 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	26. K čl. XIV 
V bode 1 navrhujeme vypustiť slová „alebo osobe, voči ktorej bola pozastavená účinnosť pracovnoprávneho úkonu podľa osobitného predpisu“, nakoľko tieto osoby sú už zahrnuté v pojme „oznamovateľ“ (vrátane dotknutých blízkych osôb). Autor podnetu nemá nárok na „ochranu“, a teda voči nemu nemôže byť pozastavená účinnosť pracovnoprávneho úkonu. 	O 	N 	Pozastavenie účinnosti pracovnoprávneho úkonu sa bude primárne týkať osoby, ktorá podala podnet, nie oznamovateľa. 	
GP SR 	27. K čl. XIV bod 2 
1. V bode 2 navrhujeme vypustiť písmeno e) a znenie písmena d) na konci doplniť slovami „vrátane predbežného opatrenia v súvislosti s pozastavením pracovnoprávneho úkonu“. Nevidíme dôvod na rozčlenenie pomoci do dvoch ustanovení. 

2. V bode 3 navrhujeme vložiť len ustanovenie § 24f, ktoré by vrátane nadpisu znelo: 

„Právna pomoc oznamovateľovi protispoločenskej činnosti 

§ 24f 

(1) Oznamovateľ protispoločenskej činnosti má právo na poskytnutie právnej pomoci, vrátane právnej pomoci súvisiacej s predbežným opatrením na pozastavenie pracovnoprávneho úkonu, ak požiadal o poskytnutie právnej pomoci a nemá svojho zástupcu na konanie, v ktorom žiada o poskytnutie právnej pomoci podľa tohto zákona. 

(2) Žiadosť o poskytnutie právnej pomoci podľa odseku 1 sa podáva v kancelárii centra. Žiadosť musí obsahovať meno a priezvisko žiadateľa, jeho trvalý alebo prechodný pobyt, rodné číslo a doklad o tom, že ide o oznamovateľa protispoločenskej činnosti. Ak ide o žiadosť o právnu pomoc súvisiacu s predbežným opatrením na pozastavenie pracovnoprávneho úkonu, žiadosť musí obsahovať aj doklad o tom, že voči žiadateľovi bola pozastavená účinnosť pracovnoprávneho úkonu podľa osobitného predpisu. 

(3) Ak nie je v odsekoch 1 a 2 ustanovené inak, na poskytovanie právnej pomoci oznamovateľovi protispoločenskej činnosti sa primerane vzťahujú ostatné ustanovenia tohto zákona okrem posudzovania materiálnej núdze a finančnej spoluúčasti.“. 

3. V bode 4 navrhujeme, aby písmeno f) znelo: 
„f) vzor žiadosti o poskytnutie právnej pomoci oznamovateľovi protispoločenskej činnosti podľa § 24f ods. 2.“. 

4. Navrhujeme do zákona č. 327/2005 Z.z. doplniť definíciu „protispoločenskej činnosti“. 
 	O 	N 	Rozdelenie do dvoch písmen považujeme za potrebné zachovať vzhľadom na odlišný rozsah právnej pomoci. 	
GP SR 	28. K čl. XV 
1. V súčasnosti je v legislatívnom procese návrh zákona o štátnej službe profesionálnych vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (rezortné číslo MO SR ÚLP-170-3/2014-OdL), ktorý nahradí zákon č. 346/2005 Z.z. (ďalej len „pripravovaný zákon o vojakoch“). Namiesto návrhu na zmenu a doplnenie zák. č. 346/2005 Z.z. preto navrhujeme uplatniť pripomienky k pripravovanému zákonu o vojakoch. 

Táto pripomienka je zásadná. 

2. Bod 2 navrhujeme vypustiť ako zbytočný. Právnu úpravu obsiahnutú v zákone „o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ nie je nutné opakovať v ostatných zákonoch. 

3. V pripravovanom zákone o vojakoch navrhujeme doplniť definíciu „protispoločenskej činnosti“ a prípadne doplniť k „oznámeniam“ aj „podnety“. 
 	Z 	A 	Postup doplnenia nového zákona o štátnej službe profesionálnych vojakov bude koordinovaný s Ministerstvom obrany SR. 	
GP SR 	29. K čl. XVI bod 1 
1. V bode 1 na konci navrhovaného znenia § 2 ods. 1 písm. d) navrhujeme doplniť slová „na postup podľa predpisov uvedených v písmene a)“ tak, ako je to aj v predchádzajúcich písmenách b) a c). Nie je prípustné, aby inšpekcia práce zasahovala do práv a povinností orgánov zákonodarnej a súdnej moci, prokuratúry a pod. Bolo by to narušenie princípov deľby moci. 

Táto pripomienka je zásadná. 

2. V bode 3 navrhujeme doplniť, že v § 6 ods. 1 písm. u) sa na konci bodka mení na čiarku. 

3. V bode 5 navrhujeme namiesto doplnenia písmena u) zmeniť znenie písmena t) napríklad takto: 
„t) rozhoduje o súhlase podľa osobitného predpisu18aca) a plní ďalšie úlohy podľa osobitného predpisu.18ad)“. 

Poznámka pod čiarou 18aca znie: 
„18aca) „§ 7 zákona č. .../2014 Z. z. o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 
 	Z 	A 	Pôvodne navrhovaný bod 1 bol vypustený. 	
GP SR 	30. K čl. XVII 
1. V bode 3 navrhujeme za bodkočiarkou doplniť slová „povinnosť mlčanlivosti nebráni oznámeniu protispoločenskej činnosti“ z obdobných dôvodov ako v čl. VII. 

2. Do zákona č. 400/2009 Z.z. navrhujeme doplniť definíciu „protispoločenskej činnosti“ a prípadne doplniť k „oznámeniam“ aj „podnety“. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
SIS 	§ 1 
V § 1 ods. 3 navrhujeme v poznámke pod čiarou explicitne ustanoviť zoznam všeobecne záväzných právnych predpisov ustanovujúcich povinnosť mlčanlivosti, ktoré sú osobitným zákonom podľa cit. ustanovenia, a to tak, aby jeho súčasťou nebol zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie: viď spoločné odôvodnenie k 2. zásadnej pripomienke (§ 1 ods. 4) 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
SIS 	§ 1  
§ 1 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie: 

„(4) Tento zákon sa nevzťahuje na osoby v služobnom pomere alebo v pracovnoprávnom vzťahu k orgánu štátu, ktorý v rozsahu ustanovenom osobitným predpisom8a) plní úlohy na úseku ochrany ústavného zriadenia, vnútorného poriadku a bezpečnosti štátu.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 8a znie: 
„8a) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie k 1. a 2. pripomienke: 

Úvodom je potrebné konštatovať, že Slovenská informačná služba sa stotožňuje s účelom navrhovaného zákona, ktorým je odhaľovanie protispoločenskej činnosti a poskytovanie ochrany jej oznamovateľom pred prípadným postihom v pracovnoprávnych vzťahoch. Slovenská informačná služba sa však ako štátny orgán sui generis s celoštátnou pôsobnosťou, ktorého predmetom činnosti je aj ochrana informácií a vecí chránených podľa osobitného predpisu, teda zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, medzinárodných zmlúv a medzinárodných protokolov, však nemôže stotožniť s jeho aplikáciou v oblasti, ktorá sa týka ochrany utajovaných skutočností. 

Vychádzajúc z dikcie § 1 ods. 2 cit. návrhu zákona nie sú týmto zákonom dotknuté ustanovenia „osobitného zákona o ochrane utajovaných skutočností“, z čoho je zrejmé, že tam ustanovené povinnosti, vrátane povinnosti zachovávať mlčanlivosť o utajovaných skutočnostiach zostávajú zachované. Uvedená povinnosť mlčanlivosti je však „prelomená“ v prípade oznamovania protispoločenskej činnosti, nakoľko z dikcie § 1 ods. 3 cit. návrhu zákona vyplýva, že za „porušenie povinnosti zachovávať mlčanlivosť podľa osobitného zákona“, nakoľko tento nie je špecifikovaný, rozumie sa tým ktorýkoľvek všeobecne záväzný právny predpis majúci formu zákona, teda aj zákon č. 215/2004 Z. z., sa nepovažuje oznamovanie protispoločenskej činnosti. 

Z uvedeného tak vyplýva, že ktorýkoľvek subjekt, ktorý poskytne informácie, ktoré budú síce utajovanými skutočnosťami podľa zákona č. 215/2004 Z. z., na účely odhaľovania protispoločenskej činnosti, sa nedopustí porušenia mlčanlivosti podľa cit. zákona. Uvedený postup je v príkrom rozpore so zásadami ochrany utajovaných skutočností, predovšetkým so zásadou poskytovania ochrany utajovaných skutočností pred neoprávnenou manipuláciou, ktorou sa rozumie aj jej vyzradenie nepovolanej osobe, zásadou „need-to-know“ čiže nevyhnutnosťou oboznámiť sa s určitou utajovanou skutočnosťou, pravidlom tretej strany aplikovaným v rámci medzinárodnej spravodajskej spolupráce spočívajúcim v neposkytovaní informácií bez predchádzajúceho súhlasu ich pôvodcu, ako aj s medzinárodnoprávnymi záväzkami na úseku ochrany utajovaných skutočností spočívajúcimi v poskytovaní primeranej úrovne ochrany všetkým informáciám a veciam, ktoré sú utajovanými skutočnosťami. 

Ako už bolo uvedené v úvode, Slovenská informačná služba nepopiera význam uvedeného návrhu zákona, avšak v súvislosti s jeho aplikáciou je potrebné posudzovať proporcionalitu medzi záujmom na oznamovaní protispoločenskej činnosti, ktorým sa rozumejú niektoré druhy trestnej činnosti a správne delikty, za ktoré možno uložiť pokutu vo výške najmenej 50.000,- eur, a záujmom na ochrane utajovaných skutočností, v dôsledku neoprávnenej manipulácie s ktorými by mohlo byť vážne ohrozené zachovanie ústavnosti, územnej celistvosti a zvrchovanosti Slovenskej republiky, obrana štátu a jeho bezpečnosť, spôsobené škody v oblasti zahraničnej politiky alebo medzinárodných vzťahov. 

Z uvedeného dôvodu tak navrhujeme ustanoviť v poznámke pod čiarou k § 1 ods. 3 explicitne, t. j. taxatívnou enumeráciou okruh osobitných zákonov ustanovujúcich povinnosť mlčanlivosti, v prípade ktorých sa nebude považovať za porušenie tejto povinnosti oznámenie informácií inak tejto povinnosti podliehajúcich, a to za predpokladu, že tieto sú oznámené v rámci oznamovania protispoločenskej činnosti. 

Podľa príslušných ustanovení navrhovaného znenia zákona má byť osobám oznamujúcim protispoločenskú činnosť poskytovaná ochrana spočívajúca v obmedzení zamestnávateľa uskutočňovať vo vzťahu k oznamovateľovi, ktorý má byť chránenou osobou, právne úkony a vydávať rozhodnutia v pracovnoprávnych vzťahoch len s predchádzajúcim súhlasom úradu, ktorým sa rozumie inšpektorát práce. 

V tejto súvislosti si však dovoľujeme upozorniť na skutočnosť, že inšpekcia práce sa v súlade s platnou právnou úpravou na pracoviskách Slovenskej informačnej služby, Vojenského spravodajstva a Národného bezpečnostného úradu nevykonáva. Navrhovaná pripomienka tak zohľadňuje aktuálnu právnu úpravu, podľa ktorej zákon č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ustanovuje v oblasti inšpekcie práce Slovenskej informačnej službe a ďalším subjektom, ktorý predmet činnosti má utajovaný charakter, autonómiu. Uvedená výnimka je predmetom úpravy ust. § 2 ods. 5 písm. a) cit. zákona. V kontexte uvedenej úpravy a vzhľadom na utajovaný charakter činnosti Slovenskej informačnej služby, ako aj vzhľadom na charakter služobného pomeru príslušníka Slovenskej informačnej služby, ktorý je per se utajovanou skutočnosťou, je objektívne nemožné, aby sa právomoci úradu vzťahovali aj na pracovnoprávne vzťahy v Slovenskej informačnej službe. 

Z uvedeného dôvodu navrhujeme, v záujme predchádzania možným problémom v aplikačnej praxi, ustanoviť vyňatie Slovenskej informačnej služby spod ustanovení navrhovaného zákona o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v tom znení, že tieto ustanovenia sa nebudú vzťahovať na služobný pomer a pracovnoprávny vzťah príslušníkov, resp. zamestnancov Slovenskej informačnej služby. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky s tým, že budú podliehať iba povinnostiam súvisiacim s vnútorným systémom vybavovania podnetov, ktoré budú kontrolovať príslušné orgány Národnej rady SR. 	
ÚOOÚ 	čl. I § 7ods. 2 písm. a) a k § 11 ods. 3 navrhovaného materiálu 
K čl. I § 7ods. 2 písm. a) a k § 11 ods. 3 navrhovaného materiálu: Požadujeme , aby v žiadosti o udelenie súhlasu v potvrdení zamestnávateľa o osobe, ktorá podala podnet bola chránená osoba a osoba, ktorá podnet podala presne označená . 

Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Podľa § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. „Prevádzkovateľ ďalej spracúva osobné údaje bez súhlasu dotknutej osoby, ak účel spracúvania osobných údajov, okruh dotknutých osôb a zoznam osobných údajov ustanovuje osobitný zákon. Prevádzkovateľ spracúva osobné údaje len v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanovuje osobitný zákon. Spracúvané osobné údaje možno z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť len vtedy, ak osobitný zákon ustanovuje účel poskytovania, sprístupňovania alebo zverejňovania, zoznam osobných údajov, ktoré možno poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť, ako aj tretie strany, ktorým sa osobné údaje poskytujú, prípadne okruh príjemcov, ktorým sa osobné údaje sprístupňujú, ak tento zákon neustanovuje inak.“. Spracúvanie osobných údajov musí byť upravené právnou normou so silou zákona, nie podzákonnou právnou normou. Požadujeme , aby v žiadosti o udelenie súhlasu a v potvrdení zamestnávateľa o osobe, ktorá podnet podala bola chránená osoba a osoba, ktorá podmet podala, presne označená , a to konkrétnym zoznamom spracúvaných osobných údajov v žiadosti alebo formou odkazu na iné ustanovenie tohto navrhovaného materiálu. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	čl. I § 16 ods. 1 navrhovaného materiálu 
K čl. I § 16 ods. 1 navrhovaného materiálu: Pokiaľ má dôjsť k zverejňovaniu osobných údajov, je potrebné uviesť, ktoré konkrétne osobné údaje budú zverejňované. 

Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Podľa § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. „Prevádzkovateľ ďalej spracúva osobné údaje bez súhlasu dotknutej osoby, ak účel spracúvania osobných údajov, okruh dotknutých osôb a zoznam osobných údajov ustanovuje osobitný zákon. Prevádzkovateľ spracúva osobné údaje len v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanovuje osobitný zákon. Spracúvané osobné údaje možno z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť len vtedy, ak osobitný zákon ustanovuje účel poskytovania, sprístupňovania alebo zverejňovania, zoznam osobných údajov, ktoré možno poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť, ako aj tretie strany, ktorým sa osobné údaje poskytujú, prípadne okruh príjemcov, ktorým sa osobné údaje sprístupňujú, ak tento zákon neustanovuje inak.“. 
 	Z 	A 	Pôvodne navrhované zverejňovanie výsledkov preverenia podnetu bolo vypustené. 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k návrhu zákona ako celku 
RÚZ navrhuje do názvu zákona a do §1 odsek 1 doplniť slovo „závažnej“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme predmetnú formuláciu názvu zákona upresniť z dôvodu, že návrh zákona sa má týkať iba závažnej protispoločenskej činnosti. Pojem „závažnej protispoločenskej činnosti“ je uspokojivo definovaný v ust. §2, ods.1, písm. a) návrhu zákona. Definícia pojmu „protispoločenská činnosť“ je príliš vágna, nejasná a teda nevyhovujúca pre potreby návrhu zákona, keďže za „protispoločenskú činnosť“ sa má považovať nielen „konanie, ktoré je priestupkom alebo iným správnym deliktom“, ale aj „konanie, ktoré nie je priestupkom alebo iným správnym deliktom, ale pôsobí negatívne na spoločnosť“ (ust. § 3 písm. c) zákona č. 583/2008 Z. z. o prevencii kriminality a inej protispoločenskej činnosti), na ktoré sa v §1, odsek 1 odkazuje. Z návrhu zákona nie je jednoznačne zrejmé, či povinnosti a požiadavky kladené na zamestnávateľov v zmysle návrhu predmetného zákona sa majú týkať „protispoločenskej činnosti“, alebo iba „závažnej protispoločenskej činnosti“ 
 	Z 	N 	Predmetný zákon má upravovať nielen závažnú protispoločenskú činnosť (poskytovanie ochrany jej oznamovateľovi prostredníctvom odsúhlasovania pracovnoprávnych úkonov inšpektorátom práce), ale vo vzťahu k vnútornému systému vybavovania podnetov a vo vzťahu k zákazu diskriminácie z dôvodu oznámenia kriminality alebo inej protispoločenskej činnosti, sa má týkať aj inej ako len závažnej protispoločenskej činnosti. Od pripomienky bolo na rozporovom konaní upustené ako od zásadnej. 	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k čl. I., §2, odsek 1, písm. d) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„d) „anonymným oznámením oznámenie, v ktorom oznamovateľ neuvádza svoje meno, priezvisko a adresu pobytu, alebo iné údaje umožňujúce identifikáciu oznamovateľa,“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme predmetnú formuláciu upresniť z dôvodu, že v návrhu zákona absentuje zosúladenie s platnými právnymi predpismi týkajúcimi sa ochrany osobných údajov, t.j. okrem iného aj s definíciou pojmu „osobné údaje“ v zmysle ust. § 4, ods.1 zákona č.122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov. Pojem „osobné údaje“ je v zákone č.122/2013 Z. z. definovaný tak, že zahŕňa širší okruh údajov akými sú meno, priezvisko a adresa pobytu. 
 	Z 	N 	Definícia anonymného oznámenia vychádza z obdobných ustanovení, ktoré náš právny poriadok už obsahuje (napr. anonymná sťažnosť podľa § 14a ods. 5 zákona č. 308/2000 Z. z. o vysielaní a retransmisii, anonymný podnet podľa § 13 ods. 8 zákona č. 564/2001 Z. z. o verejnom ochrancovi práv, náležitosti sťažnosti podľa § 5 ods. 2 zákona č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach). Od pripomienky bolo na rozporovom konaní upustené ako od zásadnej. 	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k čl. I., §2 odsek 1, písm. e) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„e) podnetom každé oznámenie vrátane anonymného oznámenia.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná formulácia bola zmätočná. Navrhujeme predmetnú formuláciu zjednodušiť a spresniť z dôvodu, že návrh zákona sa má týkať iba závažnej protispoločenskej činnosti. Pojmy „oznámenie“ a „anonymné oznámenie“ sú definované v ust. § 2 ods.1, písm c) a písm. d) návrhu zákona. 
 	Z 	ČA 	Definícia podnetu bola upravená tak, aby bola presná a jednoznačná, pričom však sa bude naďalej týkať aj inej ako len závažnej protispoločenskej činnosti. 	
RUZ 	4. Zásadná pripomienka k čl. I., §4 odsek 3 a §6 odsek 3 
RÚZ navrhuje na konci uvedených ustanovení doplniť slová: „a tiež skutočnosť, že jej nebude poskytnutá ochrana.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme predmetnú formuláciu spresniť z dôvodu, že osobe, ktorá podala žiadosť o poskytnutie ochrany treba oznámiť nielen skutočnosť, že táto osoba nie je oznamovateľom, ale zároveň aj skutočnosť, že tejto osobe nebude poskytnutá príslušná ochrana. Uvedené by sa malo výslovne uviesť, nakoľko obsahom žiadosti je poskytnutie ochrany a nie zistenie či má žiadateľ postavenie oznamovateľa. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
RUZ 	5. Zásadná pripomienka k čl. I., §7 odsek 1, prvá veta 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: „Zamestnávateľ môže robiť právne úkony alebo vydávať rozhodnutia v príčinnej súvislosti s oznámením v pracovnoprávnych vzťahoch alebo obdobných pracovných vzťahoch (ďalej len „pracovnoprávny úkon“) voči chránenej osobe, na ktoré sa nevyžaduje jej súhlas, iba s predchádzajúcim súhlasom úradu, inak je pracovnoprávny úkon neplatný.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme predmetnú formuláciu spresniť z dôvodu potreby právnej istoty pre zamestnávateľa v súvislosti s vykonávaním právnych úkonov voči svojim zamestnancom, ktoré sa majú týkať realizácie rozhodnutí zamestnávateľa v pracovnoprávnych vzťahoch a nesúvisia s oznámením (napríklad §55 Zákonníka práce, ktorý ukladá povinnosť zamestnávateľa preradiť zamestnanca na inú prácu v stanovených prípadoch). V tomto prípade by mohlo dôjsť k situácií, že zamestnávateľ bude potrebovať súhlas úradu s plnením svojej zákonnej povinnosti, čo považujme za nelogické. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie bolo prepracované na základe viacerých pripomienok. 	
RUZ 	6. Zásadná pripomienka k čl. I., §8 odsek 1, písm. b) 
RÚZ navrhujeme doplniť znenie § 8 ods.1, písm b): 

„b) zánikom pracovnoprávneho vzťahu alebo obdobného pracovného vzťahu oznamovateľa“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme predmetnú formuláciu spresniť z dôvodu nejednoznačnosti v otázke, o koho pracovnoprávny vzťah sa má vlastne jednať. Návrh zákona má chrániť oznamovateľa. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
RUZ 	7. Všeobecná zásadná pripomienka k č. I. §9 návrhu zákona  
Zákon č.122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov taxatívne určuje kedy je možné spracúvať osobnú údaje dotknutej osoby bez jej súhlasu. Pre prevádzkovateľa, ktorý spracúva takéto osobné údaje zároveň stanovuje povinnosti, týkajúce sa spravovania informačných systémov ako je napr. oznamovacia povinnosť prípadne možnosť osobitnej registrácie. Z vyššie uvedených dôvodov je potrebné zosúladiť pravidlá spravovania vnútorného systému podnetov so zákonom č.122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov resp. v rámci zákona uzákoniť výnimky z vyššie uvedených povinností. 	Z 	A 	Spracúvanie osobných údajov v návrhu zákona upravené v zmysle ďalších pripomienok RÚZ, ako aj v zmysle ďalších pripomienok, ktoré sa týkajú tejto oblasti, najmä pripomienok Úradu pre ochranu osobných údajov SR. 	
RUZ 	8. Zásadná pripomienka k čl. I., §9, odsek 1, prvá veta 
Navrhujeme doplniť v §9 ods.1, prvú vetu nasledovne 

„(1) Orgán verejnej moci, alebo iný verejný zamestnávateľ a súkromný zamestnávateľ s najmenej 50 zamestnancami je povinný určiť ...“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme predmetnú formuláciu upresniť z dôvodu absencie jednoznačného určenia, že sa má jednať o akéhokoľvek zamestnávateľa s najmenej 50 zamestnancami a to bez ohľadu na právnu formu daného zamestnávateľa, resp. bez ohľadu na to, či daný zamestnávateľ pôsobí vo verejnej alebo v súkromnej sfére. 
 	Z 	A 	Text upravený tak, aby z neho jednoznačne vyplývalo, že sa má vzťahovať na každý orgán verejnej moci bez ohľadu na počet zamestnancov a na iných zamestnávateľov len vtedy, ak majú najmenej 50 zamestnancov. 	
RUZ 	9. Zásadná pripomienka k čl. I., § 9 ods.4 : 
RÚZ navrhuje upraviť §9 ods.4 nasledovne: 

„(4) Zamestnávateľ podľa odseku 1 je povinný prijať a preveriť každý podnet do 180 dní od ich prijatia; túto lehotu možno predĺžiť o ďalších 60 dní s tým, že sa pri neanonymných podnetoch predĺženie oznámi osobe, ktorá podala podnet s uvedením dôvodov predĺženia.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme predĺženie príslušných lehôt v návrhu zákona z dôvodu, že návrh zákona stanovuje príliš krátke lehoty na preverovanie podnetov, pričom preverovanie podnetov je vo väčšine prípadov zložitý a časovo veľmi náročný proces. 
 	Z 	ČA 	Lehota na preverenie podnetu pre zamestnávateľa sa predĺžila na 90 dní s možnosťou predĺženia o ďalších 30 dní. 	
RUZ 	10. Zásadná pripomienka k čl. I., § 9 ods.7 : 
RÚZ navrhuje doplniť ust. § 9 ods.7 o nové písmeno g): 

„g) pravidlá spracúvania osobných údajov uvedených v oznámení vrátane ich anonymizácie, poskytovania, sprístupňovania a likvidácie, “ 

Zdôvodnenie: 
Navrhujeme vykonať doplnenie z dôvodu, že v návrhu zákona absentuje zosúladenie s platnými právnymi predpismi týkajúcimi sa ochrany osobných údajov. Akékoľvek osobné údaje, ktoré oznamovateľ uviedol v rámci svojho podnetu je potrebné anonymizovať, resp. nakladať s nimi v súlade so zákonom č.122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov. Je nevyhnutné, aby samotné ustanovenia tohto zákona reflektovali obsah zákona č.122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a presne stanovili pravidlá nakladania s osobnými údajmi vrátane presných lehôt na ich uchovávanie a následnú likvidáciu. 
 	Z 	A 	Vnútorný predpis zamestnávateľa bol doplnený aj o úpravu pravidiel spracúvania osobných údajov. 	
RUZ 	11. Zásadná pripomienka k čl. I. § 10 ods.1 : 
RÚZ navrhuje doplniť/pozmeniť ust. §10 ods.1: 

„(1) Zamestnávateľ je povinný po dobu troch rokov odo dňa doručenia podnetu viesť evidenciu podnetu v rozsahu 
a) dátum doručenia podnetu zamestnávateľovi, 
b) základné identifikačné údaje osoby, ktorá podala podnet (meno, priezvisko, adresa pobytu – v prípade, ak osoba podávajúca podnet tieto údaje uviedla); ak ide o anonymný podnet, uvedie sa iba poznámka, že ide o anonymný podnet, 
c) ...“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme predmetné formulácie upresniť z dôvodu, že v návrhu zákona absentuje zosúladenie s platnými právnymi predpismi týkajúcimi sa ochrany osobných údajov. Vzhľadom na striktnú aplikáciu ustanovení zákona č.122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov v praxi, ktorý stanovuje, že osobné údaje je možné uchovávať len po dobu trvania účelu ich spracovania je potrebné z dôvodu právnej istoty špecifikovať presnú dĺžku lehoty počas ktorej je zamestnávateľ povinný osobné údaje uchovávať, resp. viesť evidenciu podnetov. Zároveň osoba, ktorá podala podnet nemusela, resp. nebola nijako povinná uviesť adresu svojho pobytu, takže podľa nášho názoru je nelogické, aby zákon vyžadoval uvedenie mena, priezviska a adresy pobytu osoby, ktorá podala podnet. Osoba podávajúca neanonymný podnet totiž môže napr. iba uviesť svoje interné osobné číslo, alebo telefonický, resp. e-mailový kontakt, pričom nie je povinná uviesť ani svoje meno, priezvisko, či adresu svojho pobytu. 
 	Z 	A 	Lehota troch rokov na vedenie evidencie bola do návrhu zákona doplnená. 	
RUZ 	12. Zásadná pripomienka k § 10 ods.2 : 
RÚZ navrhujeme vypustiť ust. § 10 ods.2. 

Zdôvodnenie: 
Navrhujeme predmetné ustanovenie vypustiť z dôvodu, že podľa nášho názoru predstavuje takto poňaté ustanovenie návrhu zákona bezprostredné a vážne riziko neoprávneného zásahu do dobrej povesti, resp. osobnej a súkromno-osobnostnej sféry všetkých osôb zaangažovaných do procesu v rámci príslušného podnetu. Okrem toho, takáto povinnosť zamestnávateľa nie je v záujme žiadnej zo strán zainteresovaných na úspešnej implementácii cieľov návrhu zákona, resp. nevidíme žiadny racionálny dôvod na to, aby boli zamestnanci o podnetoch informovaní. Toto ustanovenie zároveň porušuje základné zásady stanovené zákonom č.122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie § 11 ods. 7 bolo preformulované tak, že zamestnávateľ je povinný oznámiť výsledok preverenia iba samotnej osobe, ktorá podala podnet. 	
RUZ 	13. Zásadná pripomienka k čl. I., § 13: 
Navrhujeme vypustiť ust. § 13. 

Odôvodnenie: 
Povinnosť oznamovať korupciu je uložená v ustanovení § 340 ods. 1 Trestného zákona, ktorý upravuje trestnú zodpovednosť za neoznámenie trestného činu, preto nepovažujeme vhodné ponúkať odmenu za splnenie si zákonnej povinnosti. 
 	Z 	N 	Možnosť požiadať o odmenu nebude po splnení si zákonnej povinnosti oznámiť trestný čin, ale až po právoplatnom odsúdení páchateľa závažnej protispoločenskej činnosti. Možnosť odmeny taktiež nebude len pri trestných činoch, ktoré je povinnosť oznámiť, ale aj pri všetkých trestných činoch s hornou hranicou trestnej sadzby odňatia slobody prevyšujúcou tri roky a za správne delikty s možnou pokutou najmenej 50 000 eur. Poskytnutie odmeny nebude ani nárokovateľné, ale bude závisieť od posúdenia Ministerstva spravodlivosti SR. Od pripomienky bolo na rozporovom konaní upustené ako od zásadnej. 	
RUZ 	14. Zásadná pripomienka k čl. I., § 16 ods.1 : 
RÚZ navrhuje doplniť znenie § 16 ods.1 nasledovne: 

„(1) Slovenské národné stredisko pre ľudské práva na svojom webovom sídle zverejňuje stručné a všeobecné informácie, ktoré sa týkajú oznamovania závažnej protispoločenskej činnosti s anonymizovanými osobnými údajmi, poskytovania ochrany podľa tohto zákona, znenia právnych predpisov, ktoré s touto problematikou súvisia, ako aj súvisiace súdne rozhodnutia, odborné články a ďalšie informácie, ktoré sa týkajú oznamovania závažnej protispoločenskej činnosti a poskytovania ochrany podľa tohto zákona.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme predmetné formulácie upresniť z dôvodu, že návrh zákona sa má týkať iba závažnej protispoločenskej činnosti. V návrhu zákona tiež absentuje zosúladenie s platnými právnymi predpismi týkajúcimi sa ochrany osobných údajov. 
 	Z 	N 	Pôvodne navrhované znenie je postačujúce z hľadiska jeho účelu, ktorým má byť plnenie osvetovej funkcie sústreďovaním informácií o oznamovaní protispoločenskej činnosti na jednom mieste tak, ako to stredisku vyplýva aj v súčasnosti v oblasti dodržiavania ľudských práv vrátane dodržiavania zásady zákazu diskriminácie. Od pripomienky bolo na rozporovom konaní upustené ako od zásadnej. 	
RUZ 	15. Zásadná pripomienka k čl. I., § 18 ods.2 : 
RÚZ navrhuje doplniť znenie § 18 ods.2 nasledovne: 

„(2) Zamestnávateľ je povinný zabezpečiť plnenie povinností podľa § 9 a § 10 do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto zákona.“ 

Zdôvodnenie: 
Navrhujeme predmetnú formuláciu doplniť z dôvodu, že návrh zákona opomenul garantovať šesťmesačnú lehotu vo vzťahu k povinnostiam zamestnávateľa týkajúcim sa vedenia evidencie podnetov a oboznámenia zamestnancov s predmetom podnetov (stanovených v § 10 návrhu zákona) 
 	Z 	A 	Do prechodného ustanovenia sa doplnil aj pôvodný § 10 (nový § 12). 	
VšZP 	Čl. I § 7 ods. 1 
V Čl. I, § 7 ods. 1, druhá veta, sa za slová "ak ide o pracovnoprávny úkon" vkladajú slová "vykonaný v skúšobnej dobe alebo pracovnoprávny úkon" 

Odôvodnenie: Navrhujeme rozšíriť zoznam pracovnoprávnych úkonov, na ktoré sa nevyžaduje predchádzajúci súhlas úradu, a to o pracovnoprávne úkony zamestnávateľa uskutočnené v skúšobnej dobe, nakoľko môže dôjsť zo strany zamestnancov k zneužitiu inštitútu ochrany. Právo skončiť pracovný pomer v skúšobnej dobe bez uvedenia dôvodu alebo iných obmedzení patrí k základným pilierom pracovného trhu a pracovnej legislatívy Slovenskej republiky. 	O 	N 	Ochrana bude poskytovaná na základe posúdenia prokurátora/správneho orgánu, čo má zabrániť prípadnému zneužívaniu, pričom skúšobná doba sa pri poskytovaní ochrany primerane predlžuje. 	
VšZP 	Čl. I § 18 ods. 1 
Čl. I § 18 ods. 1 navrhujeme úplne vypustiť. 

Odôvodnenie: V predmetnom ustanovení nie je uvedené časové ohraničenie, do kedy pred účinnosťou zákona malo byť oznámenie urobené. Môže dôjsť k situáciám, kedy oznámenie bolo urobené pred niekoľkými rokmi a dôvod skončenia pracovného pomeru s oznámením nesúvisí, avšak zamestnanec môže zneužiť inštitút ochrany. Taktiež nie je uvedená lehota do kedy musí zamestnanec podať žiadosť o poskytnutie ochrany po nadobudnutí účinnosti zákona, čo tiež môže viesť k zneužívaniu.  	O 	N 	Nie je dôvod, aby nebola poskytnutá ochrana osobe, ktorá oznámila významné skutočnosti o závažnej protispoločenskej činnosti, pred účinnosťou zákona, pretože dôvod na jej ochranu môže pretrvávať, pričom opodstatnenosť ochrany posúdi prokurátor, resp. správny orgán. 	
VšZP 	Čl. I § 7 ods. 7 
Čl. I § 7 ods. 7, text za čiarkou znie: "lehoty podľa osobitných predpisov neplynú." 

Odôvodnenie: Úprava súvisiaca so zmenou znenia Čl. I § 7 ods. 1, podľa ktorej sa na pracovnoprávne úkony zamestnávateľa vykonané v skúšobnej dobe nevyžaduje predchádzajúci súhlas úradu. Tiež je v tomto zmysle potrebné upraviť aj znenie poznámky pod čiarou č. 12). 	O 	N 	Vzhľadom na neakceptovanie pripomienky k § 7 ods. 1. 	
ZVJS 	Čl. I § 1 
§ 1 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie: 

„(4) Tento zákon sa nevzťahuje na právne vzťahy vznikajúce pri zaradení odsúdených do práce podľa osobitného predpisu.*)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu *) znie: 
„*) Zákon č. 475/2005 Z. z. o výkone trestu odňatia slobody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: Podľa § 42 ods. 2 zákona č. 475/2005 Z. z. o výkone trestu odňatia slobody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je zaradenie odsúdeného do práce osobitný vzťah medzi ústavom a odsúdeným, ktorým nevzniká pracovný pomer ani iný obdobný pracovnoprávny vzťah. Napriek tejto zákonnej úprave považujeme za vhodné (odstránenie prípadných aplikačných nejasností) najmä s prihliadnutím na legálne vymedzenie pojmu orgán verejnej moci uviesť v návrhu zákona, resp. v jeho dôvodovej správe, že návrh zákona sa netýka obvinených a odsúdených zaradených do práce. 	O 	ČA 	Doplnilo sa vymedzenie pracovnoprávneho vzťahu na účely tohto zákona, z ktorého vyplýva, že sa nebude vzťahovať na osobitný vzťah medzi ústavom a odsúdeným. 	
Verejnosť 	K čl. I. § 1 ods. 1 a následne v celom texte zákona 
Zmeniť výraz „protispoločenská činnosť“ na výraz „chránené oznamovanie“ s príslušnou zmenou vo formulácií jednotlivých ustanovení. 

Odôvodnenie: 
Problematika chráneného oznamovania nie je slovenskej verejnosti známa a preto je vhodné zaviesť jednoduchý pojem, s ktorým sa verejnosť rýchlo zoznámi a súčasne nebude navodzovať negatívnu konotáciu. Konštatujeme, že je žiaduce podporiť zodpovedné konanie zamestnancov, a teda zvýrazniť ich ochranu pred prípadným neoprávneným postihom za oznámenie nekalých praktík. Na základe týchto skutočností navrhujeme slovenský výraz „chránené oznamovanie“ ako pojem totožný s anglickým výrazom whistleblowing. Použitie pojmu protispoločenská činnosť vo väzbe na oznamovanie nepovažujeme za vhodné. Značná časť verejnosti vníma negatívne poskytovanie informácií o tretej osobe orgánom verejnej moci. Tento prístup súvisí s negatívnou skúsenosťou verejnosti z obdobia pred rokom 1989. Na úspešné zavedenie nového právneho inštitútu bude potrebná široká spoločenská diskusia a jasné odlíšenie od „udávania“, „práskania“ alebo „informovania“. Používanie totožných pojmov takéto úspešné zavedenie do praxe sťaží, nakoľko pred rokom 1989 sa podávali sťažností na ŠTB tiež pre protispoločenskú činnosť. 

Transparency International Slovensko 	O 	ČA 	Terminológia zákona vychádza zo súčasného právneho poriadku, ktorý pojem "protispoločenská činnosť" používa (viď najmä zákon č. 583/2008 Z. z.). Označenie osoby, ktorej sa poskytuje ochrana, sa však zmenilo na "chránený oznamovateľ" (whistleblower). 	
Verejnosť 	K čl. I. § 1 ods. 2 
Vypustiť slová „ani povinnosť oznámenia trestného činu.“ 

Odôvodnenie: 
Zahrnutie trestných činov korupcie do skutkovej podstaty trestného činu Neoznámenia trestného činu v zmysle § 340 Trestného zákona sa ukázalo v praxi ako nevhodné riešenie. Na jednej strane orgány činné v trestnom konaní čelia nízkej dôvere verejnosti a nízkemu počtu oznámení a na druhej strane za trestný čin Neoznámenia trestného činu v súvislosti s korupciou nebol podľa dostupných štatistík nikto stíhaný. Efekt to má preto presne opačný a pôsobí to ako „náhubkový“ zákon ( anglicky „gag rule“). Podobné úpravy sú odbornou verejnosťou vnímané ako prekážka pre oznamovateľov (whistleblowerov). V tejto súvislosti navrhujeme aj novelizovanie textu § 340 Trestného zákona a vypustenie skutkových podstát trestných činov Korupcie. 

Transparency International Slovensko 
 	O 	N 	Takáto zmena by šla nad rámec predmetu úpravy navrhovaného zákona. 	
Verejnosť 	K čl. I. § 2 ods. 1 písm. b)., § 5 a § 6 
Definovať príslušný orgán a povinnosť konať pre orgán, ktorý obdŕžal oznámenie. 

Odôvodnenie: 
V navrhovanom znení vnímame dva problematické aspekty. Predovšetkým ide o okamih vzniku nároku na ochranu. Nová legislatívna úprava by nemala umožňovať „posúvanie“ oznamovateľa z jedného úradu na druhý úrad. Navrhujeme preto, aby rozhodol orgán, na ktorý sa oznamovateľ obráti a následne postúpi spis príslušnému orgánu. Druhý aspekt je informovanie potenciálnych oznamovateľov o príslušných orgánoch, napríklad za pomoci Slovenského strediska pre ľudské práva. 

Transparency International Slovensko 
 	O 	ČA 	Text spresnený tak, že pôjde o orgán príslušný na prijatie oznámenia, pričom príslušnosť sa odvíja od právnych predpisov upravujúcich trestné konanie, resp. konanie o správnom delikte. 	
Verejnosť 	Čl. I. § 2 ods. 1 písm. c) znie: 
Čl. I. § 2 ods. 1 písm. c) znie: 
„oznámením uvedenie skutočností, ktoré môžu prispieť alebo prispeli k objasneniu závažnej protispoločenskej činnosti alebo k zisteniu alebo usvedčeniu jej páchateľa,“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme vypustiť kritérium „významnej miery“ pre poskytnutie alebo neposkytnutie ochrany oznamovateľovi. V zásade by nemal byť postihovaný žiaden zamestnanec v súvislosti s oznámením závažnej protispoločenskej činnosti. Rovnako by mala byť poskytnutá ochrana aj druhému a ďalšiemu oznamovateľovi, ak urobí oznámenie o skutočnostiach, ktoré sú napríklad orgánom činným v trestnom konaní známe z prvého oznámenia. 

Transparency International Slovensko 
 	O 	N 	Neprimeraným spôsobom by sa rozšírilo poskytovanie ochrany, ktoré zasahuje do práv zamestnávateľov s tým, že pri menej závažných oznámeniach sú iné spôsoby ochrany. Obdobnú formuláciu používa aj Trestný poriadok pri niektorých inštitútoch (napr. zastavenie trestného stíhania alebo dočasné odloženie vznesenia obvinenia). 	
Verejnosť 	Čl. I. § 8 ods. 1  
Čl. I. § 8 ods. 1 písm. e) vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Chránená osoba, ak splnila kritéria pre poskytnutie ochrany, by nemala byť ďalej zákonom nútená k spolupráci. Rozhodnutie, či bude ďalej pôsobiť ako svedok v trestnom konaní by nemalo byť ovplyvnené poskytnutím alebo neposkytnutím ochrany podľa tohto zákona. 

Transparency International Slovensko 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Čl. I. § 8 
Čl. I. § 8 doplniť nový odsek. 
Neplatnosť pracovnoprávneho úkonu v súvislosti s oznámením po skončení ochrany. 

Odôvodnenie: 
Napriek skončeniu poskytovania ochrany by mala byť zachovaná možnosť zamestnanca požadovať rozhodnutie súdu o neplatnosti napríklad skončenia pracovného pomeru, ak sa uskutočnilo v súvislosti s jeho oznámením. Dôkazné bremeno po končení ochrany bude už na strane zamestnanca. 

Transparency International Slovensko 
 	O 	A 	Osoba, ktorej zanikla ochrana podľa § 8, bude môcť požiadať o pozastavenie účinnosti pracovnoprávneho úkonu. 	
Verejnosť 	Čl. I. § 8 
Čl. I. § 8 doplniť nový odsek. 
Neplatnosť pracovnoprávneho úkonu v súvislosti s podaním podnetu. 

Odôvodnenie: 
V navrhovanej právnej úprave sa počíta s ochranou pri podaní podnetu podľa Antidiskriminačného zákona. Antidiskriminačný zákon umožňuje zamestnancovi domáhať sa a) upustenia od protiprávneho konania, ak je to možné, b) napravenia protiprávneho stavu alebo c) poskytnutia primerané zadosťučinenie. Inými slovami, neumožňuje žalobu o neplatnosť právneho úkonu. 

Rozhodnutia slovenských súdov v prípadoch, ak žalobca uvádza ako dôvod neplatnosti skončenia pracovného pomeru porušenie zásady rovnakého zaobchádzania, smerujú k rozlišovaniu a oddeľovaniu zákonných predpokladov a nárokov z porušenia zásady rovnakého zaobchádzania, ako aj zákonných predpokladov a nárokov z neplatného skončenia pracovného pomeru. Inými slovami, súdy posudzujú skončenie pracovného pomeru z pohľadu naplnenia formálnych predpokladov, nezohľadňujú skutočnosti, ktoré preukazujú neoprávnený postih a odkazujú zamestnanca na samostatné konanie podľa Antidiskriminačného zákona. Uvedený záver preukazujeme aj dvomi rozhodnutia krajských súdov nižšie. 
Rozhodnutie Krajského súdu v Prešov v konaní o neplatnosť skončenia pracovného pomeru dohodou: 
„Za právne irelevantné považoval odvolací súd odvolacie námietky žalobkyne týkajúce sa jej údajnej diskriminácie, keďže predmetom tohto konania nie sú nároky žalobkyne podľa zákona č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon), ale nároky opierajúce sa o Zákonník práce. Odvolací súd preto nepovažuje za potrebné sa týmito odvolacími námietkami bližšie zaoberať.“ (Rozhodnutie Krajského sudu v Prešove zo dňa 13. 7. 2012, spis. zn. 15Co/112/2011) 

Rozhodnutie Krajského súdu v Nitra v konaní o neplatnosť skončenia pracovného pomeru výpoveďou: 
„Ak sa navrhovateľ domnieval, že v konaní riaditeľa školy voči nemu ide o „mobbing“ (šikanovanie na pracovisku) teda, že je v súvislosti s výkonom povolania učiteľa na pracovisku prenasledovaný či postihovaný, čo však v tomto konaní o neplatnosť výpovede nebolo predmetom konania, mal sa domáhať svojej ochrany na súde podľa antidiskriminačného zákona, ako to vyplýva z ustanovenia § 13 Zákonníka práce.“ (Rozhodnutie Krajského sudu v Nitre zo dňa 3. 10. 2012, spis. zn. 5Co/40/2012) 
Nepovažujeme danú aplikačnú prax za správnu. Napriek existencii taxatívneho výpočtu výpovedných dôvodov na strane zamestnávateľa existuje totiž viacero praktických možností na strane zamestnávateľa pre skončenie pracovného pomeru so zamestnancom, ktorý upozornil na nekalé praktiky na pracovisku. Tento cieľ môže zamestnávateľ dosiahnuť jednak formálnymi úkonmi (napríklad rozhodnutím o nadbytočnosti- § 63 ods. 1 písm. b) Zákonníka práce ) alebo šikanóznym výkonom práv zamestnávateľa, ktoré v konečnom dôsledku prinesie porušenie pracovnej disciplíny zo strany zamestnanca, a teda aj výpovedný dôvod. Aké sú možnosti zamestnanca v takomto prípade? 
Skončenie pracovného pomeru výpoveďou ako sankciu za oznámenie nekalých praktík by zamestnanec mohol na súde napadnúť ako neplatný právny úkon, žalobou na určenie. Zákonník práce neupravuje špeciálne neplatnosť právnych úkonov a preto sa subsidiárne použijú príslušné ustanovenia Občianskeho zákonníka. Takéto konanie môžeme považovať za zneužitie práva, ktoré je protiprávnym úkonom. Osobitosťou tohto protiprávneho konania je, že nevzniká porušením právnej povinnosti, ale vzniká pri výkone práva spôsobom, ktorý zákon zakazuje. Každé zneužitie práva je vždy správaním, ktoré je v rozpore s dobrými mravmi. 
Pracovnoprávna úprava Zákonníka práce obsahuje dve ustanovenia, v ktorých je odkaz na dobré mravy (§ 15 a § 179 ods. 2 Zákonníka práce). Súčasne je však potrebné dodať, že Zákonník práce expressis verbis nepostihuje právne úkony, ktoré sú v rozpore s dobrými mravmi neplatnosťou. Z tohto dôvodu je preto potrebné aplikovať ustanovenie § 39 Občianskeho zákonníka, podľa ktorého je právny úkon neplatný, ak svojím obsahom alebo účelom odporuje zákonu alebo ho obchádza, alebo sa prieči dobrým mravom. Napriek nárastu prípadov v pracovnoprávnych vzťahoch, keď konanie niektorého z účastníkov právneho vzťahu (väčšinou je to však zo strany zamestnávateľa) nie je v súlade s dobrými mravmi, a v mnohých prípadoch ide o zneužitie práva, ba až šikanu – prípadov, ktoré sa skončia pred súdom je v aplikačnej praxi pomerne málo. 
Nová právna úprava by mala byť jednoznačná a poskytnúť reálnu ochranu zamestnancovi. Z uvedených dôvodov a vzhľadom na vyššie popísaní stav právnej praxe, navrhujeme explicitne uviesť neplatnosť právneho úkonu v súvislosti s podaním podnetu. V tejto súvislosti tiež vyvstáva otázka nutnosti definovania „protispoločenskej činnosti“, nakoľko tá zatiaľ absentuje. 

Transparency International Slovensko 
 	O 	N 	Platné právo, ako aj navrhované zmeny, umožňujú rôzne spôsoby ochrany v rámci pracovnoprávnych vzťahov, pričom výber právnych prostriedkov ochrany závisí od osoby, ktorá sa cíti poškodená postupom zamestnávateľa a od tohto sa odvíja aj ďalší procesný postup rozhodujúcich orgánov. 	
Verejnosť 	K čl. I. § 15 
Sankcionovanie fyzických osôb zodpovedných za neoprávnený postih. 

Odôvodnenie: 
Predovšetkým v prípadoch nehospodárneho nakladania s verejnými prostriedkami bude neúčinné sankcionovať výhradne inštitúcie. Navrhujeme preto definovať povinnosť uplatňovania regresu voči zamestnancovi, resp. bývalému zamestnancovi zodpovednému za neoprávnený postih alebo definovať priestupok, na ktorého vybavenie budú oprávnené inšpektoráty práce. 

Transparency International Slovensko 
 	O 	N 	Túto oblasť je potrebné riešiť komplexne v rámci regresných náhrad zo zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci. 	
Verejnosť 	K čl. I. § 16 
Vytvorenie bezplatnej poradenskej linky a pravidelných výročných správ. 

Odôvodnenie: 

Odporúčame medzi povinnosti Slovenského strediska pre ľudské práva zahrnúť aj vytvorenie a prevádzkovanie bezplatnej telefónnej linky, kde bude poskytnuté zamestnancom základné poradenstvo v súvislosti s podávaním oznámení, podnetov a poskytovaním ochrany. 
Rovnako by Slovenské stredisko pre ľudské práva malo pripraviť a predložiť na rokovanie vlády SR a NR SR každoročnú správu o uplatňovaní tohto zákona s prípadnými návrhmi na zlepšenie. Táto požiadavka vyplýva aj z článku 6.4 Rezolúcie Rady Európy (viď: Parlamentné zhromaždenie Rady Európy. 2010. Resolution 1729 (2010) Protection of “whistle-blowers”[online]. Strasbourg. Dostupné na internete: http://www.assembly.coe.int/Main.asplink=/Documents/AdoptedText/ta10/ERES1729.htm. ) 

Transparency International Slovensko 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky a v súlade so súčasnou pôsobnosťou strediska. 	
Verejnosť 	K čl. I.  
Žaloby v mene štátu. 

Odporúčame zvážiť samostatnú otázku: zavedenie actio popularis alebo režimu podobnému qui tam žalobám v USA, kde viac ako storočná účinnosť tohto prístupu osvedčila jeho opodstatnenosť. Ide o prenechanie iniciatívy na odhaľovanie nekalých praktík, ktoré sa viažu na verejné prostriedky, súkromným subjektom. Ak sa podarí prinavrátiť tieto prostriedky do štátneho rozpočtu, môže si žalobca uplatniť percento z danej sumy, napríklad dvadsať, tridsať percent. Považujeme tento prístup za veľmi úspešný a jeho zavedenie z pohľadu Slovenskej republiky aj za prospešné. 

Transparency International Slovensko 
 	O 	N 	Zavádzanie atypických právnych inštitútov do nášho (kontinentálneho) právneho systému nepovažujeme za vhodné. 	
Verejnosť 	1. Rozsah definície závažnej protispoločenskej činnosti (k § 2) 
Návrh: Navrhujeme výslovne doplniť vymedzenie závažnej protispoločenskej činnosti v § 2 ods. 1 písm a) o nasledovné trestné činy: 
- trestný čin machinácie pri verejnom obstarávaní podľa § 266 Trestného zákona 
- trestný čin porušovania povinností pri správe cudzieho majetku podľa § 237 a 238 Trestného zákona 
 	O 	ČA 	Po prehodnotení trestných činov bol návrh zákona doplnený o trestný čin machinácie pri verejnom obstarávaní. 	
Verejnosť 	2. Ochrana identity oznamovateľa závažnej protispoločenskej činnosti (k § 4 a § 6 návrhu) 
Návrh: Navrhujeme vypustiť povinnosť prokurátora, súdu (ods. 1 § 4) alebo správneho orgánu (ods. 1 § 6) oznamovať zamestnávateľovi, že oznamovateľ závažnej protispoločenskej činnosti (neskôr chránená osoba) je chránený týmto zákonom. V súlade s tým navrhujeme upraviť ods. 2 § 4 a ods. 2 § 6 tak, aby sa oznamovateľ nestal chránenou osobou písomným doručením oznámenia prokurátora, súdu alebo správneho orgánu zamestnávateľovi, ale doručením oznámenia “úradu“ (inšpektorátu práce). 

Odôvodnenie: Dôvod, pre ktorý predkladateľ zákona počíta s oznamovacou povinnosťou zamestnávateľovi, je zrejmý, keďže v záujme zabezpečenia vyššieho stupňa ochrany pre oznamovateľa závažnej protispoločenskej činnosti (v porovnaní s ochranou osoby, ktorá podala podnet podľa §9 návrhu) podmieňuje vykonanie pracovnoprávneho úkonu zamestnávateľa súhlasom Inšpektorátu práce a ťarchu dôkazného bremena prevracia na stranu zamestnávateľa. 

Súhlasíme s myšlienkou predloženého návrhu, podľa ktorej by ochrana oznamovateľa mala byť prioritná, automatická a podľa ktorej by dôkazné bremeno niesol zamestnávateľ. Sme si tiež vedomí, že v určitom momente trestného konania sa zamestnávateľ identitu oznamovateľa dozvedieť môže. 

Anonymitu oznamovateľa však považujeme za jeden z najúčinnejších nástrojov ochrany pred pracovnoprávnymi postihmi zo strany zamestnávateľa. Vidíme tiež riziko, že automatickým odhalením totožnosti oznamovateľa by mohlo prísť ku komplikáciám pri objasňovaní závažnej protispoločenskej činnosti. Prokurátor, súd alebo správny orgán by preto identitu oznamovateľa nemal hneď na začiatku poskytovania ochrany aktívne prezradiť zamestnávateľovi oznamovateľa. Naopak, mal by ju čo najdlhšie utajovať a znižovať tak riziko možných pracovnoprávnych postihov ako aj riziko zmarenia dôkazov. 
 	O 	ČA 	Pôvodný zámer poskytovania ochrany síce ponechaný, ale doplnila sa možnosť zaslania písomného oznámenia o tom, že osoba je oznamovateľom iba priamo tej osobe, t. j. zamestnávateľ nebude mať o tom vedomosť a ochrana oznamovateľa bude možná cez pozastavenie účinnosti pracovnoprávneho úkonu, o ktoré požiada inšpektorát práce oznamovateľ. 	
Verejnosť 	3. Úprava mechanizmu ochrany pri oznamovaní závažnej protispoločenskej činnosti (k § 7 a § 8 návrhu) 
Návrh: Navrhujeme spojiť oba princípy ochrany oznamovateľa (čo najdlhšie zachovanie anonymity + obrátené dôkazné bremeno) úpravou mechanizmu poskytovania ochrany pri oznamovaní závažnej protispoločenskej činnosti v § 7 tak, aby zamestnávateľ čo najdlhšie nevedel o tom, že niektorý z jeho zamestnancov je osobou chránenou Inšpektorátom práce. 
Jeden zo spôsobov, akým by takýto mechanizmus napríklad mohol fungovať, by mohol byť nasledovný: V prípade, že by zamestnávateľ voči takejto osobe vykonal akýkoľvek pracovnoprávny úkon, na ktorý sa nevyžaduje jej súhlas, chránená osoba by túto skutočnosť hlásila Inšpektorátu práce, ktorý by oznámením zamestnávateľovi automaticky a bezodkladne pozastavil účinnosť takéhoto pracovnoprávneho úkonu a vyzval ho, aby preukázal, že pozastavený pracovnoprávny úkon nemá žiadnu príčinnú súvislosť s oznámením. Ak by túto skutočnosť zamestnávateľ dostatočne nepreukázal, Inšpektorát práce by jeho pracovnoprávny úkon vyhlásil za neplatný. 
 	O 	ČA 	Doplnená aj táto možnosť ochrany, pričom bude na oznamovateľovi, pre aký spôsob ochrany sa rozhodne. 	
Verejnosť 	4. Informovanie pri zániku ochrany podľa § 8 
V prípade akceptovania pripomienok 2 a 3 by bolo potrebné zmeniť aj príslušné ustanovenia upravujúce oznámenie o zániku ochrany v § 8 a to nasledovne 

Navrhujeme zmeniť znenie ods. 3 nasledovne: 
„Zánik ochrany podľa odseku 1 písm. b) chránená osoba bezodkladne oznámi úradu, prokurátorovi, súdu alebo príslušnému správnemu orgánu. 
Odôvodnenie: Nakoľko zamestnávateľ by počas trestného konania alebo konania o správnom delikte nemusel vedieť, že na jeho pracovisku sa nachádza(la) chránená osoba a teda by nemusel vedieť splniť oznamovaciu povinnosť úradu, ktorú predpokladal ods. 3 predloženého návrhu, táto povinnosť by sa preniesla na chránenú osobu. 

Navrhujeme zmeniť znenie ods. 4 nasledovne: 
„Zánik ochrany podľa odseku 1 písm. c) a písm. prokurátor, súd alebo príslušný správny orgán bezodkladne oznámi úradu a chránenej osobe.“ 
Odôvodnenie: Nakoľko zamestnávateľ by počas trestného konania alebo konania o správnom delikte nemusel vedieť, že na jeho pracovisku sa nachádza chránená osoba, prokurátor, súd alebo príslušný správny orgán by mu zánik ochrany skončením konania nemal oznamovať a zvyšovať tak riziko, že zamestnávateľa takéto upozornenie podnieti k pracovnoprávnym postihom. Naopak, o skončení ochrany by mala byť informovaná chránená osoba, ktorej sa ochrana bezprostredne týka. 

Navrhujeme zmeniť znenie ods. 5 nasledovne: 
Navrhujeme upraviť oznámenie o zániku ochrany podľa ods. 1 písm. d), ods. 1 písm. e) a ods. 1 písm. f) tak, aby o zániku prokurátor, súd alebo príslušný správny orgán informoval úrad, zamestnávateľa a chránenú osobu. 

V prípade NEakceptovania pripomienok 2 a 3 navrhujeme doplniť ods. 3, 4 a 5 tak, aby o zániku ochrany podľa ods. 1 písm. c,d,e,f bola informovaná aj chránená osoba. 
Odôvodnenie: Chránená osoba by mala byť v každom prípade informovaná o zániku ochrany, ktorá sa jej týka, aby mala príležitosť sa voči takémuto rozhodnutiu včas a účinne brániť. 
 	O 	ČA 	Doplnené oznamovanie zániku ochrany chránenému oznamovateľovi aj z ďalších dôvodov. 	
Verejnosť 	5. Lehota pre prokurátora, súd alebo správny orgán na preskúmanie Žiadosti o poskytnutie ochrany pri oznámení závažnej protispoločenskej činnosti (k § 3, 4, 5 a 6) 
Návrh: Navrhujeme, aby prokurátor, súd alebo správny orgán mali stanovenú primeranú lehotu od podania oznámenia, počas ktorej by boli povinní preskúmať Žiadosť o poskytnutie ochrany a oboznámiť osobu, ktorá podala žiadosť o tom, či je alebo nie je považovaná za oznamovateľa podľa § 2 ods. 1 písm. b).  	O 	N 	Stanovenie lehoty nie je vhodné, pretože významnosť informácií sa môže preukázať kedykoľvek v priebehu príslušných konaní. 	
Verejnosť 	6. Odmena (§ 13) 
Návrh: Navrhujeme, aby predkladateľ pri určovaní orgánu, ktorý by poskytoval oznamovateľom odmenu, zvážil, že týmto orgánom by mohol byť súd alebo správny orgán, ktorý o spáchaní trestného činu alebo správneho deliktu právoplatne vecne rozhodol. V takomto prípade by súd alebo správny orgán o odmene rozhodol spolu s rozhodnutím o trestnom čine alebo správnom delikte. Súd alebo správny orgán by bol v takomto prípade povinný zvážiť pridelenie odmeny, na ktorú by však nebol právny nárok a ktorá by bola na uvážení súdu alebo správneho orgánu v rámci hraníc, ktoré im stanoví zákon. 
Odôvodnenie: Keďže súd alebo správny orgán vecne a odborne rozhodujú o samotnom trestnom čine alebo správnom delikte, majú najlepšie predpoklady pre to, aby mohli primerane posúdiť prínos oznamovateľa pri objasňovaní alebo dokazovaní závažnej protispoločenskej činnosti a zvážiť poskytnutie odmeny. Znížili by sa transakčné náklady na komunikáciu medzi Ministerstvom spravodlivosti a súdom resp. správnym orgánom, ktoré predpokladá predložený návrh a zároveň by nebolo potrebné rozširovať oprávnenie nahliadať do spisu pre ďalšie osoby. 
 	O 	N 	Tak z rozpočtového hľadiska, ako aj z hľadiska zbytočného zaťažovania týchto orgánov, nie je vhodné rozptýliť poskytovanie odmeny medzi veľký počet subjektov. Tieto orgány však budú mať podstatný vplyv na určenie výšky odmeny z hľadiska poskytnutia súčinnosti Ministerstvu spravodlivosti SR.