B. Osobitná časť

K čl. I.
K bodu 1:
Fyzickou osobou sa rozumejú fyzické osoby v zmysle  druhej hlavy prvého oddielu zákona č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov a fyzické osoby, ktoré sú podnikateľmi podľa § 2 ods. 2 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník. 
V Slovenskej republike pôsobia organizačné zložky podnikov zahraničných osôb, ktoré samotné nie sú právnickými osobami. Právnu subjektivitu má zahraničná právnická osoba, ktorej sú tieto organizačné zložky súčasťou, a ktorá je založená podľa práva cudzieho štátu a má sídlo v zahraničí. Niektoré z týchto organizačných zložiek podnikov zahraničných osôb vyvíjajú na Slovensku významné ekonomické aktivity a plnia si daňové a odvodové povinnosti. Súčasné zákonné vymedzenie spravodajských jednotiek umožňuje výklad, podľa ktorého organizačné zložky podnikov zahraničných osôb pôsobiacich na Slovensku nie sú spravodajskými jednotkami, a teda ani nemusia poskytovať údaje v rámci štatistických zisťovaní. Preto sa navrhuje doplniť vymedzenie spravodajskej jednotky tak, aby jednoznačne zahŕňalo aj organizačnú zložku zahraničnej osoby pôsobiacej na Slovensku.
 
K bodu 2:
Predpokladom fungovania systému štátnej štatistiky je dôvera spravodajských jednotiek. Dôverné údaje a informácie, ktoré sa zbierajú pre účely tvorby štátnej štatistiky, by mali byť chránené tak, aby sa zachovala oprávnená dôvera ich poskytovateľov. Ochrana dôverných údajov by mala spĺňať určité zásady s cieľom zabezpečiť, aby sa nedalo zistiť, aké údaje spravodajské jednotky o sebe poskytli. Priama identifikácia spravodajskej jednotky, ktorá poskytla údaj je možná podľa mnohých vopred nepredvídateľných údajov a ich kombinácií. Preto sa navrhuje doplniť zákonné vymedzenie priamej identifikácie dôverného štatistického údaja o formuláciu zahŕňajúcu vopred nepredvídateľné údaje, umožňujúce identifikáciu spravodajskej jednotky. 
 
K bodu 3:
Účelom zákonného vymedzenia dôverného štatistického údaja na vedecké účely je zvýšenie ochrany týchto údajov poskytnutých spravodajskými jednotkami v prípade ich využitia na vedecké účely.
K bodu 4:
Navrhuje sa vypustiť  legislatívnu skratku „ministerstvá“, nakoľko je použitá  v rozpore so zákonom č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii štátnej správy v znení neskorších predpisov, čím pôsobí mätúco. Hlavne adresáti zákona o štátnej štatistike, ktorí sa zaujímali len o jeho niektoré ustanovenie a neštudovali jeho celý text, boli uvedení do omylu.
 
K bodu 5:
Zákonné vymedzenie národného štatistického systému je v EÚ obvyklé, zodpovedá obvyklej terminológii práva EÚ. Návrh vymedzuje národný štatistický systém kritériom účasti na plnení úloh Európskeho štatistického programu a  programu štátnych štatistických zisťovaní. Tieto dokumenty sa prijímajú na určité časové obdobia, čo znamená, že na plnení ich úloh sa, okrem úradu, môžu podieľať vždy čiastočne iné ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy. Preto sa úradu ukladá viesť a na svojom webovom sídle zverejňovať aktuálny zoznam zložiek národného  štatistického systému.
 
K bodu 6:
Fungovanie národného štatistického systému si vyžaduje usporiadané pôsobenie jeho zložiek v oblasti štatistiky a zvlášť voči orgánom EÚ. Jeho koordinácia pripadá úradu ako ústrednému orgánu štátnej správy pre oblasť štatistiky a navrhuje sa jej zakotvenie ako právomoci úradu.
 
K bodu 7:
Ak má úrad koordinovať národný štatistický systém, tak musí priebežne sledovať jeho fungovanie. Základným dokumentom upravujúcim „vnútroštátnu“ časť činnosti národného štatistického systému, je program štátnych štatistických zisťovaní. Preto sa dopĺňa úloha úradu sledovať plnenie tohto programu ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi  štátnej správy.
 
K bodu 8:
Funkčná jednota národného štatistického systému sa opiera o širšie zázemie profesionálnych a kompatibilných postupov a metód používaných orgánmi verejnej moci aj mimo jeho rámca. Preto sa zakotvuje nová povinnosť úradu poskytnúť na požiadanie metodickú pomoc širokému okruhu subjektov vo veciach štatistiky. Predpokladá sa, že to povedie k väčšej využiteľnosti tzv. administratívnych zdrojov.
 
K bodu 9:
Prieskumy verejnej mienky nie sú súčasťou štatistiky a nepatria medzi úlohy úradu ani národného štatistického systému. Úrad taktiež nezbiera a nezhromažďuje zahraničné štatistické informácie; tieto činnosti  vykonáva Eurostat.  Preto sa navrhuje vypustiť zakotvenie týchto činností v zákone. 
 
K bodu 10:
Administratívne zdroje údajov predstavujú stále významnejší zdroj pre tvorbu štatistických údajov a ich využívanie šetrí verejné prostriedky a znižuje záťaž spravodajských jednotiek. Ide o údaje, ktoré pôvodne nie sú získavané pre potreby štátnej štatistiky a ich tvorcovia môžu, ale nemusia, patriť do národného štatistického systému. Vzhľadom na to, že pri poskytovaní údajov občanmi v rámci verejnej správy bola prijatá zásada jedenkrát a dosť, poskytnuté údaje by mali byť využité aj na štatistické účely. Využiteľnosť administratívnych zdrojov údajov na štatistické účely však predpokladá, že sú zostavené metodikou, ktorá zaručí ich kvalitu a kompatibilitu s inými štatistickými údajmi. Preto sa navrhuje výslovne zakotviť možnosť zhromažďovať údaje a vykonávať štatistické zisťovania aj mimo programu štátnych štatistických zisťovaní. Súčasne  sa ukladá povinnosť konzultovať metodiku a používať štatistické klasifikácie a číselníky v štatistických zisťovania, ktoré môžu byť použité pre potreby štátnej štatistiky a umožnia ich priamu využiteľnosť. Povinnosť konzultovať metodiku tvorby administratívneho zdroja s úradom má jeho tvorca len ak vie, že údaje budú využité ako administratívny zdroj úradu. Využitie štatistických klasifikácií a číselníkov vydaných úradom je povinné vždy a metodické pokyny úradu sú záväzné len pri tvorbe európskej štatistiky. Od záväznosti metodických pokynov úradu treba odlišovať povinnosť konzultovať v určitých prípadoch s úradom.
 
K bodu 11 :
S cieľom znižovania záťaže spravodajských jednotiek, zamedzenia duplicít v rôznych zisťovaniach a šetrenia verejných financií sa zavádza stanoveným subjektom povinnosť na výkon štátnej štatistiky alebo európskej štatistiky poskytnúť administratívne zdroje údajov. Zvláštna ochrana sa vzhľadom sa ich citlivosť pre jednotlivca zabezpečuje časti zdravotníckych informácií. Preto sa tieto môžu využívať ako administratívne zdroje v rozsahu ako to umožňuje osobitný zákon. Týmto zákonom je v súčasnosti zákon č. 153/2013 Z. z. o národnom zdravotníckom informačnom systéme a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 
K bodu 12 :
Administratívne zdroje predstavujú stále významnejší zdroj štatistických údajov pre úrad, ale tento nemôže nariadiť ich vytvorenie. Môže len získať administratívne zdroje, ktoré boli vytvorené bez ohľadu na jeho potreby, hoci je na nich neraz závislý.  Je na rozhodnutí tvorcu administratívneho zdroja, či ho bude vytvárať aj naďalej. Návrh zavádza pre tvorcu administratívneho zdroja novú povinnosť informovať neodkladne úrad o svojom rozhodnutí ukončiť alebo zmeniť tvorbu administratívneho zdroja, a tak umožniť úradu pripraviť potrebné údaje vlastným štatistickým zisťovaním.
 
K bodu 13: 
 Nová formulácia znamená, že ak spravodajská jednotka neposkytne údaj  stanoveným spôsobom, teda vyplnením elektronického formulára alebo tam, kde to právny predpis pripúšťa aj formulára v listinnej podobe,  sa vystaví možnosti uloženia sankcií .
 
K bodu 14:
Jedným z cieľov návrhu je vytvoriť právny rámec pre podstatnú elektronizáciu komunikácie úradu so spravodajskými jednotkami, čiže pre to, aby si právnické a fyzické osoby v stále väčšej miere plnili svoje povinnosti voči úradu elektronicky. Preto sa navrhuje zrušiť doterajšiu úpravu, podľa ktorej boli elektronická a „listinná“ komunikácia medzi spravodajskými jednotkami a úradom rovnocenné a bolo na rozhodnutí každej spravodajskej jednotky, ktorú si vyberie. Má ju nahradiť stanovenie elektronickej komunikácie ako základnej, z ktorej zákon pripúšťa pre fyzické osoby výnimku listinnej komunikácie. Od občana nemožno požadovať, aby si povinnosti voči orgánu verejnej moci plnil výlučne elektronicky. Niektoré fyzické osoby - podnikatelia by tiež mohli mať s elektronickou komunikáciou problémy, a preto sa aj im ponecháva možnosť poskytovať údaje v listinnej  podobe, pokiaľ nikoho nezamestnávajú. Možnosť poskytnutia údajov v listinnej podobe  majú aj spravodajské jednotky, ktoré majú sídlo v obciach bez internetového pripojenia alebo signálu. Predpokladá sa však, že veľká väčšina spravodajských jednotiek využije výhody elektronickej komunikácie.
Návrh predstavuje trojstupňovú úpravu spôsobu poskytovania údajov spravodajskými jednotkami: 1. Každá spravodajská jednotka (fyzická osoba aj právnická osoba) môže poskytnúť údaje a tak si splniť povinnosť voči úradu vyplnením elektronického formulára. 2. Fyzické osoby - podnikatelia, ktorí nikoho nezamestnávajú,  môžu úradu poskytnúť údaje aj alternatívnou formou, vyplnením  formulára v listinnej podobe. 3. Úrad bude môcť  vyhláškou ustanoviť aj ďalšie alternatívne spôsoby poskytovania údajov spravodajskými jednotkami. V praxi pôjde pravdepodobne o rôzne spôsoby elektronickej komunikácie, lebo  vypĺňanie elektronického formulára je len jednou z nich. Ani vyhláškou však nebude možné odňať možnosť poskytnúť údaje vyplnením on-line formulára alebo pre fyzické osoby jednotlivcov aj podnikateľov obmedziť možnosť poskytnúť údaje vyplnením listinného formuláru.
Elektronické formuláre podľa tohto zákona musia byť vyňaté z pôsobnosti zákona 
č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánu verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e‑Governmente) z viacerých dôvodov, medzi ktorými sú najdôležitejšie požiadavky práva Európskej únie. 
Úrad, ako aj ostatné vnútroštátne organizácie, sú pri výkone štátnej štatistiky kompetenčne zodpovedné za tvorbu a šírenie štatistických údajov, súčasne zodpovedajú za ochranu dôverných údajov v zmysle článku 20 Ochrana dôverných údajov nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike a v rozsahu svojej pôsobnosti prijímajú všetky regulačné, administratívne, technické a organizačné opatrenia na zabezpečenie fyzickej a logickej ochrany dôverných údajov. V zmysle daných skutočností je tvorba a výkon štátnych štatistických zisťovaní zabezpečovaný internými systémami úradu a ostatných vnútroštátnych organizácií pri výkone štátnej štatistiky, t. j. nebude a nemôže byť realizovaný externými modulmi. Súčasne orgány zabezpečujúce výkon štátnej štatistiky v zmysle zákona č. 540/2001 Z. z. o štátnej štatistike v znení neskorších predpisov sa riadia § 18 predmetného zákona, v ktorom je, okrem iného, jasne uvedený postup vo veci oznamu dostupnosti elektronickej podoby príslušného formuláru na webovom sídle orgánu zabezpečujúceho výkon štátnej štatistiky, prístupu na podávanie týchto formulárov, ako aj o usmerňovaní spravodajských jednotiek. 
 
K bodu 15:
Postupujúce prepojenie národných štatistických systémov v rámci EÚ a Európskeho štatistického systému predpokladajú kompatibilitu  štatistických údajov.  Jedným z významných predpokladov  sú jednotné štatistické klasifikácie a štatistické číselníky. Ich tvorba  a zverejňovanie patria k úlohám úradu, ktoré plní v spolupráci s celým národným štatistickým systémom a zároveň ich zosúlaďuje s európskymi normami.
 
K bodu 16:
Úradu sa zavádza nová povinnosť oznámiť dotknutým subjektom a Ministerstvu financií zmeny v sektore verejnej správy do 30 dní od vykonania zmeny v registri organizácií.
 
K bodom  17 a 18:
Uvedená zmena vychádza z potreby zohľadniť súčasný právny stav, t. j. že registračným úradom európskych zoskupení územnej spolupráce sa ako právny nástupca Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky k danej agende stal Úrad vlády Slovenskej republiky.
 
K bodu 19:
Povinnosť mlčanlivosti o dôverných štatistických údajoch  má každý, kto sa s nimi oboznámi, a to aj vtedy, keď mu boli poskytnuté na vedecké účely. 
 
K bodu 20:
Je potrebné obmedziť na minimum situácie, kedy bude úrad,  resp. iný orgán národného štatistického systému v jednotlivých prípadoch skúmať, či sa dôverný štatistický údaj žiada skutočne na vedecké účely. Preto  sa majú dôverné štatistické údaje poskytovať subjektom (právnickým osobám alebo fyzickým osobám), ktoré mimo rozumnú pochybnosť preukážu, že sa venujú vede, čiže sa má zisťovať vedecký charakter žiadateľa a dôkazné bremeno tu bude znášať žiadateľ. Predpokladá sa, že hlavne žiadatelia zo Slovenskej republiky budú svoj vedecký charakter  preukazovať  v  prvom  rade  osvedčením  podľa  § 26a  zákona  č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády  a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov (s výnimkou pre výskum na zabezpečenie obrany a bezpečnosti). Dôverný štatistický údaj sa poskytne na základe zmluvy, v ktorej bude zakotvená aj povinnosť zachovať o ňom  mlčanlivosť a chrániť ho.
  
K bodu 21:
Nie  je vhodné zverejňovať jednotlivé spôsoby ochrany dôverných štatistických údajov a nie je rozumný dôvod pre zakotvenie jedného z týchto spôsobov priamo v zákone.
K čl. II:
Prvý január 2015 je vhodným termínom začiatku účinnosti  novelizácie, lebo od tohto dátumu sa postupuje podľa nového programu štátnych štatistických zisťovaní. Je potrebné stanoviť dlhšiu legisvakančnú lehotu k čl. I bodu 14, lebo návrh ukladá viacerým spravodajským jednotkám novú povinnosť poskytovať štatistické údaje výlučne elektronicky a na jej splnenie niektoré ešte nemajú vytvorené podmienky. Predpokladáme, že ďalším rozvojom informatizácie spoločnosti a rozširovaním internetového pripojenia a signálu do nepokrytých oblastí budú do konca roku 2015 vytvorené podmienky pre všetky relevantné spravodajské jednotky.