Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o pohľadávkach štátu a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania	- 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	68  / 5 	
Počet vyhodnotených pripomienok	67 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	28  / 2 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	8  / 0 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	31  / 3 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	7 (4o,3z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	4 (3o,1z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	1 (1o,0z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity 	 	 	 	x 	
32 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
33 .	Podpredseda vlády SR pre investície 	 	 	 	x 	
34 .	Odbor zmeny klímy 	 	 	 	x 	
35 .	Sociálna poisťovňa 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
36 .	Verejnosť 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	68 (63o,5z) 	0 (0o,0z) 	10 	6 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	§2 
Pri vymedzení pojmov: 

„pohľadávka štátu“ – navrhujeme túto definíciu upraviť alebo vypustiť. Navrhujeme nezavádzať v právnom poriadku iné definície pohľadávky ako je uvedená v § 488 Občianskeho zákonníka. Navrhovaná definícia nie je ani vecne adekvátna, keďže napriek tomu, že predkladateľ vymedzuje pojem pohľadávka, v skutočnosti sa zameriava len na definovanie peňažnej pohľadávky. Obmedzovať pojem (peňažná) pohľadávka takými kritériami, že (peňažná) pohľadávka je pohľadávkou len vtedy, ak jej hodnota (zrejme správnejšie „výška“ - napr. na § 547 Občianskeho zákonníka) je určitá alebo určiteľná alebo iným kritériom – dlžník je známy môže byť rozporuplné, keďže: 
- nie je zrejmé, kým má byť výška (hodnota) určiteľná (napr. postačí aspoň súdnym znalcom?) 
- nie je zrejmé, komu má byť dlžník známy (správcovi?, tretej osobe? poverenej osobe?). 

„verejná pohľadávka“ - navrhujeme túto definíciu upraviť. Domnievame sa, že pravidlo na jednoznačné vymedzenie tohto pojmu nie je správne - podľa všeobecného predpisu o správnom konaní (t.j. procesného predpisu) môžu vznikať nanajvýš pohľadávky na trovách konania. Pohľadávky vznikajú podľa predpisov práva "hmotného". 

„pohľadávka štátu zo súkromného práva“ -navrhujeme túto definíciu primerane upraviť Definícia je veľmi vágna. 

„deň splatnosti“ – navrhujeme túto definíciu upraviťť a pre pojem „splatnosť“ používať tie vymedzenia, ktoré sú k dispozícii v predpisoch súkromného práva. Okrem dňa splatnosti by inak musela byť nevyhnutne definovaná aj „lehota splatnosti“ a do úvahy prichádzajú aj inštitúty typu „paričná lehota“ (t.j. lehota na plnenie uvedená v rozhodnutí príslušného orgánu). 

„splatná pohľadávka“ – navrhujeme definíciu vypustiť, pretože sa nejaví ako potrebná a okrem toho je aj vecne nesprávna. Dlžník v zásade nemá povinnosť plniť do dňa splatnosti t.j. nesplatnú pohľadávku. 
 	O 	N 	Zámerom zákona nie je definovanie pojmov pre právny poriadok SR, len na účely tohto zákona. Ide o vymedzenie pojmov, ktoré zákon následne využíva, spája s nimi rozdielne povinnosti, prípadne ich spája s plynutím lehôt. 
Slovenská republika ako vlastník môže riadiť výkon svojho vlastníckeho práva len prostredníctvom zákona, ktorý by ustanovil povinnosti správcov pri správe majetku štátu vrátane pohľadávok štátu. Z tohto dôvodu je nutná zákonná úprava povinností správcov pri správe pohľadávok štátu vrátane nutnosti definície základných pojmov v oblasti pohľadávok štátu. 
Cieľom navrhovaného zákona je ustanoviť základné pravidlá pre správcov pohľadávky štátu, nie pre dlžníkov, resp. tretie osoby, a nie zavádzať nové pojmy, resp. nepriamo novelizovať pojmy občianskeho práva. Návrh zákona definuje pojmy na účely tohto zákona, t.j. pojmy, s ktorými zákon spája povinnosti správcov pri správe pohľadávok štátu. 
 	
MS SR 	§ 4 ods. 2 
Navrhujeme vypustiť slová "podľa § 80 písm. b) a c) Občianskeho súdneho poriadku" 

Pohľadávky sa neuplatňujú podľa § 80 písm c) Občianskeho súdneho poriadku, keďže toto ustanovenie upravuje možnosť domáhať sa určenia, či tu právny vzťah alebo právo je alebo nie je za podmienky existencie právneho záujmu. Treba tiež poukázať na to, že táto norma je budovaná ako demonštratívna a niet dôvodu, aby sa správca odkazom na konkrétne ustanovenia demonštratívnej normy v uplatňovaní práv obmedzoval. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	§ 5 
V prvej vete za bodkočiarkou navrhujeme vypustiť slovo "len". 

Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	 	
MS SR 	§7 
Navrhujeme zaviesť systematicky ako dva samostatné paragrafy, jednak osobitne pre „dohodu o úhrade splatného dlhu v splátkach“ a jednak pre „dohodu o odložení splatnosti“. 

Legislatívno-technická pripomienka 	O 	N 	Obe dohody majú prakticky rovnaké zákonné predpoklady, preto ich úprava v jednom ustanovení je v súlade so zásadami prehľadnosti a stručnosti. 	
MS SR 	§ 13 
Domnievame sa, že navrhovaná právna úprava zániku pohľadávky štátu nie je adekvátna a predstavuje neprípustnú nepriamu novelu predpisov súkromného práva, ktoré upravujú komplexne vznik a zánik pohľadávok. 

Okrem toho je potrebné predkladateľa upozorniť na tú skutočnosť, že pojmovo „zánik záväzku“ (ktorý inštitút upravujú predpisy súkromného práva) a „zánik pohľadávky“ nie sú obsahovo totožné pojmy. 

Navrhujeme navrhovanú právnu úpravu jednak zúžiť len do úpravy takých dôvodov, ktoré „nekonkurujú“ predpisom upravujúcim vznik a zánik pohľadávok a jednak formulovať ako zánik záväzkov (nie pohľadávok). 

Navrhujeme preto zmeniť názov ustanovenia ako „zánik záväzkov voči štátu“ a taktiež preformulovať nasledovne: 

„ Záväzok dlžníka voči štátu zaniká z dôvodov uvedených v predpisoch občianskeho práva. Zaniká taktiež: 
a) uplynutím jedného roku od rozhodnutia o trvalom upustení od vymáhania pohľadávky štátu, 
b) rozhodnutím vlády Slovenskej republiky o odpustení pohľadávky štátu v zahraničí na návrh ministerstva financií, 
c) znížením štátnych finančných aktív na základe rozhodnutia vlády Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu, 16) ak ide o pohľadávku štátu z poskytnutých návratných finančných výpomocí, úverov a pôžičiek.“ 

Úprava inštitútu zániku pohľadávok je vo svojej podstate značne nepredvídateľná, keďže splnenie pohľadávky môžu zabezpečovať aj tretie osoby napr. tým, že sa za jej splnenie zaručili svojím majetkom (ručiteľ), alebo určitou časťou svojho majetku (záložca, záložný dlžník). Ak ide napr. o situácie opísané v písm. e), kedy dedičstvo pripadá ako odúmrť štátu, nie je vhodné, aby sa umožnilo tretím osobám, ktoré splnenie záväzkov poručiteľa poskytli, aby sa s odvolaním na toto ustanovenie zbavili svojej povinnosti plniť. 

To platí rovnako aj pre prípady konkurzných a reštrukturalizačných konaní, kde takýto následok napr. výslovne v pomeroch reštrukturalizácie upravuje § 155 ods. 4 zákona č. 7/2005 Z.z. v znení neskorších predpisov. Zavedením pravidiel pre zánik pohľadávok v navrhovanom zmysle by štátu mohli hroziť neodôvodnené majetkové ujmy. 

Nie je tiež zrejmé, prečo by mala pohľadávka zaniknúť čiastočnou úhradou dlhu v rámci konkurzného konania. Ani čiastočnou úhradou dlhu v rámci exekučného konania pohľadávka nezaniká. Nie je zrejmý tiež moment zániku dlhu, keďže v konkurznom konaní môže správca pripraviť viaceré čiastkové rozvrhy zo speňaženia majetku podliehajúceho konkurzu.Bol by teda priestor aj na taký výklad, že už prvým čiastkovým rozvrhom pohľadávka zaniká. 	O 	ČA 	Ustanovenie doplnené odsekom 2, ktorého predmetom je vylúčenie zániku pohľadávky štátu, ak táto bola zabezpečená, resp. jej vymáhanie je možné požadovať od tretích osôb (spoludlžníka, ručiteľa). 
Zámerom zákona nie je úprava zániku záväzku v rozpore, resp. nad rámec predpisov občianskeho práva, ale úprava zániku pohľadávky štátu v rámci správy tejto pohľadávky zo strany správcu ako veriteľa. 
Zánikom pohľadávky štátu pre správcu zanikajú aj povinnosti ich vymáhať, účtovať atď. Návrh zákona neupravuje zánik záväzku ako takého, ktorý upravujú všeobecné predpisy občianskeho alebo obchodného práva. 
 	
MS SR 	§ 14 ods. 3 
Navrhujeme, aby úprava reagovala na to, že poverená osoba vykonáva konsolidáciu vo vlastnom mene a na účet správcu (štátu). Táto okolnosť je pritom zrejmá už z toho, že medzi poverenou osobou a správcom dochádza po vymoženíí pohľadávky k vzájomnému vysporiadaniu, kedy poverená osoba za "inkasný" úkon má právo požadovať odmenu.Vzťah medzi poverenu osobou a správcom by mal byť vzťahom nepriameho zastúpenia. 

Pre zavedenie tohto inštitútu navrhujeme uviesť veľmi podrobné odôvodnenie v dôvodovej správe, v ktorej je vhodné poukázať na túto konštrukciu s ohľadom na zovšeobecnenie pravidiel vyplývajúcich z inštitútu zavedeného v § 530 Občianskeho zákonníka, ktorý je síce na prvý pohľad len inštitútom v rámci postupovania pohľadávok, ale vo všeobecnejšej rovine umožňuje veriteľovi nakladať s pohľadávkou aj tak, že na jej vymáhanie oprávni inú osobu bez vzťahu k tej okolnosti, že by tejto osobe pohľadávku postupoval. Ide o inštutút známy najmä v nemeckom právnom prostredí ako "Einzugsermächtigung". Podrobné zdôvodnenie v dôvodovej správe, najmä vo vzťahu k uplatňovaniu pohľadávky poverenou osobou v súdnom konaní, sa javí ako veľmi potrebné, keďže sa tým predíde niektorým výkladovým otázkam, ktoré môžu vyvstať v súvislosti s týmto inštitútom. 	O 	N 	Zámerom návrhu zákona je, aby poverená osoba vykonávala konsolidáciu pohľadávok štátu vo vlastnom mene a na vlastný účet. Uvedenému nasvedčujú aj skutočnosti, že poverená osoba sama hradí všetky náklady spojené s konsolidáciou pohľadávky štátu, a tiež prijíma plnenia za správcu pohľadávky štátu.  	
MS SR 	§ 15 ods. 4 
Nie je adekvátne upravovať následok zániku dlhu len voči dlžníkovi, keďže môžu existovať aj iné osoby povinné ho plniť (ručiteľ, záložca). 

Navrhujeme preto ustanovenie prefomulovať nasledovne. 

"Ten, kto je povinný plniť pohľadávku štátu sa svojho záväzku zbaví plnením poverenej osobe alebo správcovi." 

Navrhujeme v návrhu neupravovať okolnosti ako "na účet" alebo "v hotovosti", keďžev predpisoch súkromného práva má napr. pojem "na účet" čiastočne iný (všeobecnejší) význam ako ten, že by malo ísť o bankový účet. 

 	O 	ČA 	Preformulované. Zákon neurčuje, ktorá osoba je povinná (oprávnená) plniť správcovi pohľadávku štátu, resp. poverenej osobe. Dlh zanikne splnením, a to bez ohľadu na vzájomné vzťahy medzi správcom pohľadávky štátu a poverenou osobou.  	
MS SR 	§ 22 
Poverená osoba (napriek tomu , že majetkové podiely v nej sú v 100% vlastníctve štátu) je osobou súkromného práva a navrhované obligatórne postúpenie pohľadávok od správcov môže byť vnímané ako ústavne problematické, keďže najmä so spätnou účinnosťou zasahuje do existujúcich právnych vzťahov verejného práva. Z pohľadu dlžníka nie je totožné, či má povinnosť plniť osobe verejného práva, alebo osobe súkromného práva. Poverená osoba taktiež nedisponuje ani exekučnou a ani konkurznou imunitou a z tohto dôvodu ide ide o úpravu pre majetkové pomery štátu značne rizikovú. 	O 	N 	Navrhované je v rozpore s koncepciou konsolidácie pohľadávok štátu vychádzajúcej z programového vyhlásenia vlády.  	
MS SR 	§ 9 ods. 5 a § 13 
Navrhujeme slová "od platnosti" nahradiť za slová "od vydania". 

Legislatívno-technická pripomienka 	O 	N 	V niektorých prípadoch sa na platnosť predmetného rozhodnutia vyžaduje súhlas Ministerstva financií SR. Z uvedeného dôvodu je potrebné zachovať pojem platnosť. 	
MV SR 	Všeobecné  
1: 
a) Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky ako správca rozsiahleho objemu pohľadávok, ktorý je k aktuálnemu obdobiu vyčíslený nad 50 mil. eur uvítal pripravovaný návrh zákona o pohľadávkach, ktorý by komplexne riešil úspešnosť uplatňovania a vymáhania pohľadávok štátu. Navrhovaný spôsob realizácie zámeru podľa nášho názoru nevedie k úspešnému uplatňovaniu pohľadávok štátu, t. j. nenastala by žiadna zmena oproti súčasnému stavu, a preto namietame opodstatnenosť právnickej osoby so 100 % majetkovou účasťou štátu, nakoľko priamo nevykonáva výkon exekučného titulu napríklad zrážkami zo mzdy, prikázaním pohľadávky, predajom hnuteľných a nehnuteľných vecí, ale uskutočňuje právne úkony v mene správcu prostredníctvom tretích osôb – súdnych exekútorov za odplatu. Navrhujeme zriadiť „štátny exekútorský úrad“ s kompetenciami priameho vymáhania, akými disponujú správcovia daní (daňová správa) a ktorý by si mohol nevyhnutné náklady na vymáhanie uplatňovať u dlžníka. 

b) Podľa ustanovenia § 14 návrhu zákona sú taxatívne ustanovené pohľadávky štátu, ktorých uplatňovaním a vymáhaním nemôže byť poverený špecializovaný subjekt, ale tieto pohľadávky je povinný uplatňovať a vymáhať samotný správca (napr. ak je vymáhanie v konaní podľa správneho poriadku alebo exekučného poriadku, ak ide o pohľadávku z trvajúceho zmluvného vzťahu). Nepovažujeme za hospodárne, aby správcovia pohľadávok vymáhali svoje pohľadávky a vynakladali prostriedky na vymáhanie vo svojej kompetencii, ak je za daným účelom zriadený orgán štátnej správy. Navrhujeme nastaviť pravidlá jednoznačne, aby správca mohol postupovať splatné pohľadávky poverenej osobe po zaslaní prvej výzvy dlžníkovi. Súčasne navrhujeme povinnosti správcu podľa § 4 ods. 2, t. j. podávanie návrhu na súd, vymáhanie podľa exekučného poriadku a správneho poriadku, prihlasovanie pohľadávok štátu do príslušných konkurzných, dedičských a iných konaní presunúť na poverenú osobu. 

c) V nadväznosti na právnu formu správcov pohľadávok, ktorými sú rozpočtové organizácie, žiadame nastaviť spôsob započítania postupovaných pohľadávok alebo nastaviť pravidlá rozpočtového hospodárenia tak, aby 100 % istiny postúpených pohľadávok na poverenú osobu bolo započítaných do príjmov správcu, ktorý pohľadávku postúpil. Bude sa jednať o bonitné pohľadávky postúpené na vymáhanie okamžite po splnení zákonných podmienok. Cieľom správcu je v plnej miere naplniť stanovené rozpočtované príjmy. V súlade s § 18 ods. 5 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v platnom znení (ďalej len „zákon o rozpočtových pravidlách“) je rozpočtová organizácia povinná vo svojom rozpočte viazať rozpočtované prostriedky, ak neplní rozpočtované príjmy. Podľa uvedeného ustanovenia navrhujeme pre započítanie pohľadávok uplatňovať možnosti podľa § 15 ods. 3 zákona o rozpočtových pravidlách. 

d) Započítanie odmeny správcovi pohľadávky, ktorý je štátnou rozpočtovou organizáciou, považujeme za nehospodárne vynaloženie rozpočtových prostriedkov správcu. 

Pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 

 	Z 	N 	Navrhované je v rozpore s koncepciou konsolidácie pohľadávok štátu vychádzajúcej z programového vyhlásenia vlády. Návrh zákona ustanovuje za subjekt vykonávajúci konsolidáciu pohľadávok štátu právnickú osobu so 100% majetkovou účasťou štátu. Zároveň návrh zákona treba vnímať ako medzi stupeň k centralizácii vymáhania (správy) pohľadávok štátu. Akceptovanie navrhovaného by malo za následok, že v priebehu niekoľkých mesiacov by prešla väčšina nevymožených pohľadávok štátu (nad 1 000 000) na jeden novo vzniknutý subjekt. Návrhom zákona sa sleduje postupnosť pri zavádzaní centralizácie vymáhania (správy) pohľadávok štátu.  	
MV SR 	Všeobecné 
2: 
Dávame do pozornosti skutočnosť, že ministerstvo vnútra predložilo do legislatívneho procesu návrh zákona o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorého účinnosť sa navrhuje k 1. októbru 2013. Predmetný návrh zákona bol dňa 19. júna 2013 schválený Národnou radou Slovenskej republiky (v III. čítaní – návrh zákona je postúpený na podpis prezidentovi). 
S ohľadom na novo navrhovanú právnu úpravu organizácie miestnej štátnej správy sa zrušuje zákon č. 515/2003 Z. z. o krajských úradoch a obvodných úradoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V tejto súvislosti je potrebné zvážiť uvádzanie tohto zákona v poznámke pod čiarou k odkazu 7, keďže k 1. októbru 2013 bude zrušený (ešte pred účinnosťou zákona o pohľadávkach štátu). Navrhujeme v príslušnej poznámke pod čiarou uvádzať nový zákon o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov a jeho ustanovenie § 4 ods. 5. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	Pripomienky k jednotlivým ustanoveniam  
K § 6 
Vzhľadom na nejasnosť ďalších náležitostí postupu v rámci tohto inštitútu navrhujeme doplniť predmetné ustanovenie o bližšiu špecifikáciu. Napríklad účtovanie pohľadávky (ktorý zo subjektov bude pohľadávku viesť v účtovníctve, vysporiadanie sa s výnosom z vymoženia a pod.). 
 	O 	N 	Prevodom správy pohľadávky štátu, prechádzajú na nového správcu všetky práva a povinnosti spojené so správou pohľadávky štátu, vrátane povinnosti viesť účtovníctvo, oprávnenia na prijatie plnenia atď.  	
MV SR 	Pripomienky k jednotlivým ustanoveniam 
K § 14 
V odseku 1 žiadame za slovom „zabezpečenie“ doplniť slová „a výkon“ a v odseku 2 nahradiť slová „právnická osoba so 100% majetkovou účasťou štátu“ slovami „štátna organizácia“. 
Túto pripomienku uplatňujeme aj k ďalším ustanoveniam návrhu zákona, ktorých sa navrhovaná zmena týka. 
Odôvodnenie: 
a) V záujme zabezpečenia efektívneho vymáhania pohľadávok štátu a účinného výkonu exekučného titulu zastávame názor, že orgán zriadený za účelom centrálneho uplatňovania pohľadávok štátu u dlžníkov a na príslušných orgánoch má disponovať kompetenciami oprávňujúcimi na výkon exekúcie obdobne, ako nimi disponuje správca dane pri výkone daňovej exekúcie. 
b) Vzhľadom na to, že ministerstvo vnútra je rozpočtovou organizáciou a svojimi príjmami a výdavkami je napojená na štátny rozpočet, nie je oprávnená postúpiť pohľadávku pred uplynutím lehoty podľa § 16 ods. 1 návrhu zákona poverenej osobe, ktorá nie je štátnou organizáciou, ale podnikateľským subjektom s určeným predmetom podnikania - konsolidácia pohľadávok verejného sektora. 

Pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
 	Z 	N 	Navrhované je v rozpore s koncepciou konsolidácie pohľadávok štátu vychádzajúcej z programového vyhlásenia vlády.  	
MV SR 	Pripomienky k jednotlivým ustanoveniam 
K § 16 
V odseku 1 žiadame v prvej vete nahradiť slová „do jedného roka od jej splatnosti“ slovami „bezodkladne po splnení povinnosti podľa § 4 ods. 1 písm. b)“. 
Odôvodnenie: 
V nadväznosti na vyššie uvedené odôvodnenie, v ktorom navrhujeme konsolidáciu pohľadávok vykonávať štátnou inštitúciou s cieľom efektívneho vymoženia pohľadávok vo výrazne kratšom čase, navrhujeme postúpiť pohľadávku poverenej osobe bezodkladne po splnení povinností správcu podľa § 4 ods. 1 písm. b). Správcovi pohľadávky zanikajú povinnosti podľa § 4 ods. 2 návrhu zákona. Uvedeným postupom by nevznikali správcovi, ktorý je rozpočtovou organizáciou, dodatočné náklady spojené s uplatňovaním a vymáhaním pohľadávok v zmysle plnenia povinností uložených správcovi podľa § 4 ods. 2 návrhu zákona. 

Pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 

Okrem uvedenej zásadnej pripomienky navrhujeme v § 16 ods. 1 druhej vete a § 16 ods. 2 druhej vete za slovom „zaslať“ doplniť slovo „správcovi“. 	Z 	N 	Navrhované je v rozpore s koncepciou konsolidácie pohľadávok štátu vychádzajúcej z programového vyhlásenia vlády.  	
MV SR 	Pripomienky k jednotlivým ustanoveniam 
K § 24 ods. 1 
Slová „raz ročne“ navrhujeme nahradiť slovami „raz za kalendárny rok“. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	Pripomienky k jednotlivým ustanoveniam 
Za čl. XII žiadame vložiť nový článok XIII tohto znenia: 

„Čl. XIII 
Zákon č. .../2013 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení takto: 

V §7 sa vypúšťajú odseky 2 až 4. 

Doterajšie označenie odseku 1 sa zrušuje. 

Doterajší čl. XIII sa označuje ako čl. XIV.“. 

Odôvodnenie: 
§ 7 ods. 2, 3 a 4 návrhu zákona č. .../2013 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov upravuje výkon rozhodnutia okresného úradu, ktorý je obsahovo a vecne totožný s výkonom rozhodnutia podľa predloženého návrhu zákona o správe pohľadávok štátu a o zmene a doplnení niektorých zákonov, a preto navrhujeme z dôvodu duplicity toto ustanovenie vypustiť. 

 	O 	A 	 	
MK SR 	K § 1 ods. 2 
V § 1 odporúčame dôslednejšie vymedziť vzťah k zákonu č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov. 
 	O 	N 	Pripomienka nie je konkrétna. Vzťah zákona a zákonu č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov je vyjadrený v § 2 zákona. 	
MK SR 	K § 2 
V § 2 odporúčame dôsledne vymedziť rozdiel medzi verejnou pohľadávkou štátu a súkromnou pohľadávkou štátu. Odporúčame jednoznačne zadefinovať súkromnú pohľadávku a tým dôslednejšie vymedziť rozdiely medzi súkromnou a verejnou pohľadávkou štátu. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 5 považujeme za nepostačujúce odkazovať na celé zákony, napríklad na zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Odporúčame v poznámke pod čiarou odkazovať na konkrétne ustanovenie zákona. 
 	O 	N 	Demonštratívny výpočet by spôsoboval pochybnosti, do akej skupiny, ktorá pohľadávka patrí. Taxatívny výpočet by nemusel postihnúť všetky druhy pohľadávok štátu. Z uvedeného dôvodu je súkromnou pohľadávkou štátu všetko, čo nie je verejnou pohľadávkou štátu. 
Ide o vymedzenie pojmov, ktoré zákon používa a viaže na nich ďalšie postupy. Zámerom zákona nie je definícia pohľadávok v rámci právneho poriadku, ale len na účely tohto zákona. 
 	
MK SR 	K § 2 a 3  
V § 2 a 3 považujeme za problematické vymedzenie správcu pohľadávky štátu, keď na jednej strane odkazujeme na zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov a zavádzame legislatívnu skratku „správca“ a na druhej strane v § 3 ods. 2 sa za správcu ustanovujú aj iné subjekty, ako sú uvedené v zákone č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov. 
 	O 	A 	Preformulované v § 2 písm. b) zákona. 	
MK SR 	K § 3 ods. 2 (odkaz 7 na poznámku pod čiarou) 
Rada pre vysielanie a retransmisiu podľa § 67 zákon č. 308/2000 Z. z. o vysielaní a retransmisii a o zmene zákona č. 195/2000 Z. z. o telekomunikáciách v znení neskorších predpisov nespravuje pohľadávky štátu z pokút, nie je teda splnená podmienka uvedená v návrhu § 3 ods. 2 osobitného zákona. 
 	O 	ČA 	Preformulované v § 2 písm. b) zákona. 	
MDVaRR SR 	§ 22 ods. 1 
K § 22 ods. 1 
Odporúčame za slovami „odplatne postúpiť“ vložiť slová „ písomnou zmluvou o postúpení pohľadávky štátu“. 
Odôvodnenie 
V § 22 návrhu zákona odporúčame doplniť text tak, že správca je povinný odplatne postúpiť splatnú pohľadávku štátu písomnou zmluvou o postúpení pohľadávky štátu s tým, že návrh zákona ustanoví náležitosti tejto zmluvy. 
 	O 	ČA 	Text preformulovaný.  	
MO SR 	K § 4 
V odseku 2 odporúčame doplniť nové písmeno d) v tomto znení: 
„d) uplatniť pohľadávku voči dedičom dlžníka, ak dlžník zomrel a správca sa o jeho smrti dozvedel až po právoplatnom rozhodnutí v dedičskom konaní.“. 
Odôvodnenie: 
Ak dlžník zomrel a správca by sa o jeho smrti dozvedel až po právoplatnom rozhodnutí súdu v dedičskom konaní, nemohlo by sa už postupovať podľa § 4 ods. 2 písm. c) a pohľadávka by z hľadiska navrhovaného zákona bola nevymáhateľná. Na základe navrhnutého ustanovenia sa bude môcť pohľadávka štátu voči zomrelému dlžníkovi uplatniť aj voči jeho dedičom, na ktorých prešli aktíva dedičstva po skončení dedičského konania. 
 	O 	N 	Navrhovaná povinnosť je súčasťou § 4 ods. 2 písm. c) zákona. 	
MO SR 	K § 11 
Z dôvodu sprecizovania textu odporúčame za slovami „ohľadom práv“ vložiť slová „k pohľadávke štátu“. 
Odôvodnenie: 
Návrhom na doplnenie textu § 11 sa spresňuje, že dohodu o urovnaní je možno utzavrieť aj ohľadom práv viažúcich sa k pohľadávke. 
 	O 	ČA 	Text preformulovaný. 	
MO SR 	K § 16 ods. 5 
Odporúčame zvážiť vhodnosť navrhovaného ustanovenia § 16 ods. 5 písm. b). 
Odôvodnenie: 
Ustanovenia návrhu zákona by mali jednoznačne ustanovovať práva a povinnosti správcu a aj poverenej osoby. Z ustanovenia § 4 ods. 2 písm. c), ako aj nami navrhovaného doplnenia § 4 ods. 2 o písmeno d), vyplýva jednoznačná povinnosť správcu prihlásiť pohľadávku štátu do dedičského konania, resp. ju uplatniť voči dedičom. Preto sa nezdá byť logické, aby bola v takýchto prípadoch správcovi súčasne ustanovená povinnosť požiadať poverenú osobu o uzavretie zmluvy o vymožení pohľadávky štátu. 
 	O 	N 	Postup podľa § 16 ods. 5 návrhu zákona sa použije, ak sa postup podľa § 4 ods. 2 nedá použiť.  	
MO SR 	K § 14 ods. 4 
Odporúčame v odseku 4 doplniť nové písmeno c) v tomto znení: 
„c) ide o pohľadávku štátu, ktorá je vymáhaná v súdnom konaní. Doterajšie písmená c) až g) sa označujú ako písmená d) až h). “. 
Odôvodnenie: 
Návrh zákona ukladá správcovi pohľadávky povinnosť vykonávať správu pohľadávky štátu podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov a uskutočniť všetky kroky na vymoženie pohľadávky. Ak teda správca vykonáva správu pohľadávky riadne a v priebehu prvého roka od splatnosti pohľadávky túto uplatní na súde, bolo by ďalšie postúpenie takto zabezpečenej pohľadávky inej špecializovanej osobe v súlade s § 16 ods. 1 návrhu zákona neúčelné a nehospodárne. Zároveň máme za to, že takýto postup by narušil kontinuitu vymáhania pohľadávky štátu. Naopak, ak by správca pohľadávky v priebehu prvého roka po splatnosti túto v súdnom konaní neuplatnil napriek tomu, že bol predpoklad vymoženia pohľadávky, konal by v rozpore s ustanovením § 3 ods. 2 citovaného zákona. 

 	O 	N 	Navrhované je v rozpore s koncepciou konsolidácie pohľadávok štátu, vzhľadom na dĺžku trvania súdnych konaní a dĺžku vymáhania pohľadávky štátu. Úspech v súdnom konaní neznamená automaticky vymoženie pohľadávky štátu, ktorú je potrebné následne vymáhať.  	
MPSVR SR 	K čl. I § 2 písm. c) 
Zásadne žiadam v čl. I § 2 písm. c) z navrhovaného znenia poznámky pod čiarou k odkazu 5 vypustiť citáciu „zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov,“. 
Odôvodnenie: 
Podľa znenia ako ho navrhuje predkladateľ v čl. I § 2 písm. c) by vzhľadom na poznámku pod čiarou k odkazu 5 do okruhu verejných pohľadávok štátu patrili všetky pohľadávky, o ktorých Sociálna poisťovňa rozhoduje v konaní podľa zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, s čím zásadne nesúhlasím. 
V súlade s čl. I § 2 písm. a) návrhu zákona, pohľadávkou štátu je právo Slovenskej republiky na peňažné plnenie, ktoré vzniklo zo zákona, na základe zákona alebo z činnosti správcu pohľadávky štátu, ktorým je správca majetku štátu podľa zákona č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov, ak je jeho hodnota určená alebo určiteľná a dlžník je známy. 
Z uvedeného vyplýva, že Sociálna poisťovňa, ako verejnoprávna inštitúcia zriadená na výkon sociálneho poistenia, spravuje majetok štátu, ktorý možno považovať za pohľadávku štátu podľa § 2 písm. a) návrhu zákona, na základe § 1 ods. 1 písm. c) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov a na základe osobitných predpisov (§ 7 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 374/1994 Z. z. o niektorých opatreniach na zabezpečenie hospodárenia Slovenskej republiky v roku 1995 a o zmene a doplnení niektorých zákonov; § 74 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 273/1994 Z. z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní; § 50 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1994 Z. z. o Sociálnej poisťovni). Účelom návrhu predkladateľa bolo, aby sa za pohľadávky štátu považovali práve tieto pohľadávky a aby ich Sociálna poisťovňa spravovala podľa zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Z tohto dôvodu sú v § 24 ods. 2 predkladaného návrhu vyňaté z pod pôsobnosti niektorých ustanovení návrhu zákona. 
Zastávam názor, že uvedením odkazu na zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v poznámke pod čiarou k odkazu 5 sa vytvára rozpor medzi zámerom predkladateľa konsolidovať pohľadávky štátu a navrhovaným znením zákona. 

 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I § 4 ods. 1 písm. c)  
Odporúčam do čl. I § 4 ods. 1 písm. c) doplniť aj identifikačný údaj dlžníka a právny dôvod vzniku pohľadávky štátu. 
Odôvodnenie: Bez identifikačného údaja dlžníka nie je možné presne identifikovať dlžníka, čo musí byť zrejmé pri správe pohľadávok štátu. Zároveň považujem za účelné a potrebné v rámci osobitnej evidencie splatných pohľadávok štátu uvádzať aj právny dôvod vzniku pohľadávky štátu, a to ako podstatný údaj súvisiaci s náležitou správou pohľadávky štátu. 
 	O 	N 	Osobitná evidencia pohľadávok štátu je evidenciou správcu pre jeho potreby. Návrh zákona určuje len minimálny rozsah evidencie, ktorú môže správca rozšíriť podľa svojich potrieb.  	
MPSVR SR 	K čl. I § 9 ods. 1  
Odporúčam v čl. I § 9 odsek 1 doplniť písmenom d), ktoré znie: 
„d) to odôvodňujú ekonomické alebo sociálne pomery dlžníka.“. 
Odôvodnenie: Uvedené navrhujem z dôvodu, že v zmysle § 6a zákona č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov, sa ako jeden z dôvodov na trvalé upustenie od vymáhania pohľadávky štátu uvádzajú aj ekonomické a sociálne pomery dlžníka. 
 	O 	A 	Navrhované je v praxi nerealizovateľné, resp. na navrhované prípady je možné aplikovať iné spôsoby nakladania s pohľadávkou štátu (napr. odpustenie dlhu). 	
MPSVR SR 	K čl. I § 15 
Odporúčam do čl. I § 15 doplniť ustanovenie v tom zmysle, aby sa poverená osoba na základe zmluvy o vymožení pohľadávky štátu zaväzovala bez zbytočného odkladu postúpiť na účet správcu vymoženú sumu zníženú o odmenu poverenej osoby. 
Odôvodnenie: Považujem za účelné ustanoviť poverenej osobe povinnosť bez zbytočného odkladu postúpiť správcovi vymoženú pohľadávku s príslušenstvom (penále a úroky z omeškania) zníženú o odmenu poverenej osoby tak, aby sa v konečnom dôsledku naplnil účel uzatvorenej zmluvy o vymožení pohľadávky, a to v prospech jej správcu. 
 	O 	A 	Premietnuté do § 14 ods. 5 písm. f). 	
MŽP SR 	K § 16 
V § 16 odsek 1 a 2 navrhujeme znížiť neprimerane dlhú lehotu 1 až 2 roky na uhradenie pohľadávky po lehote splatnosti predovšetkým s ohľadom na efektívne vymáhanie pohľadávok vo vzťahu k právnickým osobám. 	O 	N 	Pripomienka je nekonkrétna. Úprava predmetných lehôt iným spôsobom je v rozpore so zámerom zákona. 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I § 2 
V Čl. I § 2 odporúčame definovať na účely zákona inštitút ,,odborná starostlivosť“. Odôvodnenie: Sleduje sa tým dosiahnutie transparentnosti pojmu v aplikačnej praxi. 

 	O 	N 	Pojem „odborná starostlivosť“ je v právnom poriadku bežne používaný. 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I § 2 
V Čl. I § 2 sa za písm. f) vkladá nové písm. g), ktoré znie: ,,konsolidáciou pohľadávok štátu sa rozumie centrálne uplatňovanie pohľadávky štátu u dlžníka a na príslušných orgánoch, zabezpečenie exekučného titulu k pohľadávke štátu a vymáhanie pohľadávky štátu prostredníctvom jedinej právnickej osoby. “. V § 14 sa vypúšťa ods. 1 a odseky 2 až 6 sa označujú ako odseky 1 až 5 . 
Odôvodnenie: Účel zákona sa dosiahne konsolidáciou pohľadávok štátu, preto sme toho názoru, že legálnu definíciu tohto procesu treba zaradiť medzi základné pojmy. 
 	O 	N 	Sme toho názoru, že definícia a pravidlá konsolidácie patria koncepčne dohromady, preto nie je vhodné štiepiť túto úpravu do viacerých ustanovení. 
Navrhovaná zmena naruší štruktúru zákona. 
 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I § 20 
Navrhujeme vyňať § 20 spod spoločného nadpisu "Spoločné, prechodné a záverečné ustanovenia" a zaradiť ho ako jediný paragraf pod nadpis "Pokuty". Zároveň navrhujeme umiestniť nadpis "Spoločné, prechodné a záverečné ustanovenia" nad § 21. 
Odôvodnenie: 
V ďalších zákonoch, ktoré ustanovujú sankcie za porušenie povinností vo finančnom práve, správnom práve al. v práve sociálneho zabezpečenia sú ustanovenia o pokutách a konaní o uložení pokút uvádzané prehľadne ako osobitná časť zákona. Pokuty sa zároveň týkajú samotnej konsolidácie pohľadávok len následne a potenciálne, preto sa nemôžu nachádzať ani pod predchádzajúcim označením "Konsolidácia pohľadávok štátu". 

 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I § 15 ods. 1 písm. b) 
V Čl. I § 15 ods. 1 písm. b) odporúčame za slovo ,,odmenu“ vložiť slová ,,podľa § 18 ods. 6,“. 
Odôvodnenie: Zavedenie vnútorného odkazu. 
 	O 	N 	V danom kontexte sa zavedenie vnútorného odkazu nejaví potrebné. 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I § 18 ods. 6  
Odporúčame nahradiť slovo "riadne" slovami "v súlade s týmto zákonom". 
Odôvodnenie: 
V samotnom návrhu zákona sú povinnosti pri konsolidácii pohľadávok štátu presne určené, pričom v predmetných ustanoveniach sa používajú namiesto vágneho a neúplného pojmu "riadne" slová "s odbornou starostlivosťou" atď. Preto sa z hľadiska jednoznačnosti a efektívnosti vymáhania pohľadávok javí ako potrebné vykonať nami navrhovanú zmenu. 	O 	N 	Poverená osoba musí konať nielen v súlade s týmto zákonom, ale aj s potrebnou odbornou a profesionálnou starostlivosťou. Povinnosti poverenej osoby tiež nevyplývajú len z tohto zákona. 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I § 20 ods. 9 
V znení ustanovenia, ktoré predkladateľ označuje ako odsek 5 navrhujeme nahradiť slovo "Pokuta podľa odseku 4 je" slovami "Výnosy z pokút podľa odseku 4 sú". 
Odôvodnenie: 
Výnos z pokuty je presnejšie označenie daného príjmu štátneho rozpočtu. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I § 20 ods. 4: 
Odporúčame slovo „uloží“ nahradiť slovami ,,môže uložiť". Zároveň navrhujeme vypustiť slová "podľa závažnosti porušenia a času, ktorý uplynul od porušenia povinnosti,". 
Odôvodnenie: 
Prvú zmenu navrhujeme z dôvodu, aby príslušný orgán nebol povinný uložiť pokutu za každých okolností, hoci aj pri nevýznamnom porušení povinnosti alebo pri porušení povinnosti, ku ktorej prišlo z objektívnych dôvodov pri vynaložení všetkého úsilia. Druhú zmenu navrhujeme z dôvodu, že okolnosti, ku ktorým je príslušný orgán povinný prihliadať pri ukladaní pokuty, je podľa nášho názoru potrebné doplnením spresniť. Z jazykových dôvodov sa javí ako vhodnejšie tieto okolnosti určiť v samostatnom ustanovení. 	O 	ČA 	Text preformulovaný. 	
MŠVVaŠ SR 	Čl. I § 20 
Navrhujeme za odsek 4 vložiť nové odseky 5 až 8, ktoré znejú: 
"(5) Pri ukladaní pokuty podľa odseku 4 ministerstvo financií alebo správy finančnej kontroly vychádzajú z povahy, zo závažnosti, z doby trvania a následkov porušenia povinnosti. 
(6) Uložením pokuty za porušenie povinností podľa odseku 4 povinnosti podľa tohto zákona nezanikajú, ak tento zákon alebo osobitný predpis neustanovuje inak. 
(7) Pri opakovanom porušení tej istej povinnosti ministerstvo financií alebo správy finančnej kontroly môžu uložiť pokutu vo výške dvojnásobku pokuty uloženej podľa odseku 4, ak k porušeniu povinnosti došlo do dvoch rokov od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o uložení pokuty. 
(8) Pokuta je splatná do 15 dní odo dňa právoplatnosti rozhodnutia o uložení pokuty." 
Doterajšie odseky 5 a 6 navrhujeme označiť ako odseky 9 a 10. 
Odôvodnenie: 
Navrhnuté ustanovenie odseku 5 spresňuje okolnosti rozhodné pre uloženie pokuty. 
Navrhnuté ustanovenie odseku 6 zakladá správcovi alebo oprávnenej osobe povinnosť splniť povinnosti uložené týmto zákonom dodatočne, ak splnenie je z povahy porušenej povinnosti ešte objektívne možné, a tak dosiahnuť nápravu protiprávneho stavu. 
Navrhnuté ustanovenie odseku 7 umožňuje analogicky ako pri sankciách podľa iných zákonov sprísniť postih správcu alebo oprávnenej osoby, ak povinnosť porušuje opätovne. 
Navrhnuté ustanovenie odseku 8 stanovuje lehotu splatnosti pokuty a tým odbremeňuje ministerstvo financií a správy finančnej kontroly od povinnosti určovať lehotu splatnosti priamo v rozhodnutí o uložení pokuty a jej dĺžku v rozhodnutí odôvodňovať. 	O 	A 	 	
MZ SR 	K Čl. I § 3 
- V odseku 2 poznámke pod čiarou k odkazu 7 odporúčame vypustiť odkaz na „§ 64 zákona č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“. 

Odôvodnenie: 
Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou je právnická osoba zriadená zákonom, ktorá má právnu subjektivitu. 
 	O 	ČA 	Preformulované v § 2 písm. b) zákona. 	
MZ SR 	K Čl. I § 4 
- V odseku 1 písm. c) odporúčame doplniť ďalšie identifikačné údaje dlžníka ako sú: sídlo a miesto podnikania a identifikačné číslo dlžníka. 

Odôvodnenie: 
Ide o precizovanie textu vychádzajúc z praktických skúseností vedenia takejto evidencie. 
 	O 	N 	Osobitná evidencia pohľadávok štátu je evidenciou správcu, preto jej obsah a rozsah si určí správca podľa typu pohľadávok, ktoré spravuje. Zákon určuje len jej minimálny rozsah. 	
MZ SR 	K Čl. I § 14 a 15 
- Odporúčame presne uviesť, že zmluvou o vymožení pohľadávky štátu prechádza zodpovednosť za vymoženie pohľadávky štátu na poverenú osobu. 

Odôvodnenie: 
Doplnenie navrhujeme z dôvodu spoločných a prelínajúcich sa úloh správcu a poverenej osoby. 
 	O 	N 	Zákon upravuje povinnosti poverenej osoby, ktorých porušenie spája so sankciami (napr. riadne nevymáhanie pohľadávky štátu). Z uvedeného dôvodu sa úprava zodpovednosti poverenej osoby za vymoženie pohľadávky javí ako neopodstatnená.  	
MZ SR 	K Čl. I § 15 
- V odseku 4 odporúčame doplniť, komu sa vyplatí dlžná suma v hotovosti. 

Odôvodnenie: 
Ide o precizovanie textu. 
 	O 	A 	Preformulované. 	
MZ SR 	K Čl. I § 18 
- Odporúčame vypustiť odsek 7. 

Odôvodnenie: 
Uvedené nároky sú už uvedené v § 18 ods. 6 návrhu zákona. 
 	O 	N 	Predmetný odsek je potrebný vo vzťahu k zániku pohľadávky štátu.. Bez tejto právnej úpravy by boli správcovia povinní vydávať rozhodnutia o trvalom upustení od pohľadávky štátu k tej časti pohľadávky štátu, ktorá zodpovedá odmene poverenej osoby.  	
PMÚ SR 	§ 16 návrhu zákona a k súvisiacim ustanoveniam 
Návrh zákona v predmetnom ustanovení upravuje všeobecnú povinnosť správcu pohľadávky štátu požiadať poverenú osobu o uzavretie zmluvy o vymožení pohľadávky štátu v prípade, ak dlžník neuhradí pohľadávku do jedného roka (uvedené sa týka pohľadávok z verejného práva). 

Zákon tiež v § 14 ods. 4 stanovuje, že konsolidácia pohľadávok štátu sa nevykonáva, ak ide o pohľadávku štátu, vymáhanie ktorej je v konaní podľa osobitného predpisu (môže ísť napríklad o exekučné konanie, alebo vymáhanie pohľadávky podľa správneho poriadku a pod.). 

Je ale málo pravdepodobné, že by rok od splatnosti pohľadávky štátu správca pri zachovaní odbornej starostlivosti nepodal návrh na vykonanie exekúcie, prípadne nezačal výkon rozhodnutia podľa správneho poriadku. Povinnosť centrálneho vymáhania pohľadávok teda v mnohých prípadoch stratí svoj význam. 

Okrem toho, pri pohľadávkach, ktoré vznikli štátu uložením pokuty v správnom konaní môže nastať situácia, keď pohľadávka štátu je splatná, tj. rozhodnutie, ktorým bola pokuta uložená je právoplatné a vykonateľné, avšak takéto rozhodnutie je predmetom súdneho prieskumu podľa Občianskeho súdneho poriadku. Budúca existencia tejto pohľadávky je až do vydania konečného súdneho rozhodnutia otázna. Odporúčame predkladateľovi v návrhu zákona upraviť aj takéto situácie. 
 	O 	N 	Pripomienka je nekonkrétna a vychádza len predpokladov nedodržania zákona. Dôvodov nevymoženia pohľadávky štátu v zákonom ustanovenej lehote môže byť viac. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
§ 5 ods. 2 písm. b) – pôvodné znenie odporúčame nahradiť týmto znením: 
„b) obchodné meno, sídlo alebo miesto podnikania, identifikačné číslo organizácie právnickej osoby alebo fyzickej osoby – podnikateľa.“ 
Odôvodnenie: 
Podľa § 27 ods. 2 zákona č. 540/2001 Z. z. zákona o štátnej štatistike v znení neskorších predpisov sa identifikačné číslo organizácie prideľuje každej právnickej osobe a fyzickej osobe – podnikateľovi.“ 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
V poznámke pod čiarou k odkazu 6 odporúčame slová „§58, §83b“ nahradiť slovami „§58, 83b“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §24 ods.1 a 2 – slová „§5,14 až 18, 22 a 23 ods.2“ odporúčame nahradiť slovami „§5,14 až 18, 22 a §23 ods.2“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §24 ods.3 – slová „§5 a 23 ods.2“ odporúčame nahradiť slovami „§5 a §23 ods.2“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
Záver úvodnej vety k čl. II odporúčame upraviť „...sa mení takto:“. 	O 	N 	Predmetný článok sa dopĺňa o poznámku pod čiarou. 	
ŠÚ SR 	Čl. III, VI, VIII, IX a X 
Úvodné vety k predmetným článkom odporúčame upraviť podľa bodu 27 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky ( uviesť skrátené citácie všetkých predchádzajúcich noviel). 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. IV 
Slová „§13e ods.2 a 18j“ odporúčame nahradiť slovami „§13e ods.2 a §18j“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. VI 
Slová „V §27 odseku 2“ odporúčame nahradiť slovami „V §27 ods. 2“. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	k § 2 písm. c) 
V § 2 písm. c) sa používajú slová "podľa všeobecného predpisu o správnom konaní", pričom na tento predpis sa neuvádza poznámka pod čiarou. Následne v ďalšom texte návrhu zákona sa používajú slová "sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní". Odkaz pod čiarou na zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov sa prvýkrát uvádza až v § 4 ods. 2 písm. a) návrhu zákona. 
Navrhujeme zjednotiť používanie jednotného a množného čísla v celom texte návrhu zákona, pokiaľ ide o používanie slov "všeobecný predpis o správnom konaní, resp. všeobecné predpisy o správnom konaní". Zároveň navrhujeme v súlade s prílohou č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR umiestniť odkaz pod čiarou, ktorý odkazuje na správny poriadok, už v § 2 písm. c) návrhu zákona, kde sa správny poriadok spomína prvýkrát. 	O 	A 	 	
SŠHR SR 	§ 8 Dohoda o započítaní, ods. 2) 
Odbor ekonomiky a riadenia financií SŠHRSR na mesačnej báze vypracováva dohody o započítaní pohľadávok v zmysle zákona 372/2012 Z. z., ktoré presahujú 10 000 eur uvádzaných v návrhu zákona. 
Odsúhlasovanie týchto dohôd MF SR by spôsobovalo omeškanie s plnením vzájomných záväzkov, preto, pokiaľ sa uvedený § vzťahuje aj na takéto dohody o vzájomnom započítaní, doporučujeme toto ustanovenie vypustiť. 
 	O 	N 	V tejto pripomienke ide o započítanie pohľadávok štátu podľa osobitného predpisu, t.j. tento zákon sa na túto situáciu nebude vzťahovať. 	
NBS 	 

1. V doložke vplyvov návrhu materiálu sú uvedené predpokladané náklady na vytvorenie a správu registra pohľadávok štátu. Z doložky vplyvov však nie je jasná kapitola rozpočtu, z ktorej budú financované uvedené náklady, respektíve, či sa na financovanie vytvorenia registra pohľadávok použijú zdroje z rozpočtu EÚ. V prípade, že tieto informácie sú v súčasnej fáze rozpracovanosti projektu zrejmé odporúčame tieto informácie doplniť do textu doložky vplyvov. 

2. V materiáli absentuje názov špecializovaného subjektu so 100% účasťou vlády, ktorý už bol vytvorený za účelom konsolidácie pohľadávok štátu. Z tohto dôvodu odporúčame doplniť do materiálu názov tohto špecializovaného subjektu. 

 	O 	N 	Podľa tabuľky č. 1 Doložky vplyvov budú náklady na vytvorenie a prevádzku registra pohľadávok štátu hradené v rámci podprogramu MF SR 07401 Tvorba a implementácia politík. 
Keďže poverená osoba nevzniká týmto zákonom, nie je dôvod uvádzať názov špecializovaného subjektu, ktorý ma vykonávať konsolidáciu pohľadávok štátu. 
 	
OAP SVL ÚV SR 	K dôvodu skrátenia MPK 
Skrátené pripomienkové konanie nie je v materiáli k návrhu odôvodnené. Podotýkame, že pripomienkové konanie v skrátenej forme je možné uskutočniť len z dôvodov uvedených v čl. 13 ods. 7 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 
 	O 	N 	Vzhľadom na skutočnosť, že ide o druhé MPK, považujeme 7 pracovných dní za dostatočný čas na spracovanie pripomienok.  	
OAP SVL ÚV SR 	K § 7 a 9  
V § 7 ods. 1 a § 9 ods. 6 návrhu žiadame nad slovami „štátnej pomoci“ umiestniť odkaz a v príslušnej poznámke pod čiarou k odkazu demonštratívnym spôsobom uviesť tieto osobitné predpisy vzťahujúce sa na štátnu pomoc: čl. 107 až 109 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov. 
 	O 	N 	Formy a druhy štátnej pomoci môžu byť rôzne a sú upravené vo viacerých predpisoch EÚ. Navrhované odkazy na Zmluvu, resp. zákon sú nevhodné, pretože neriešia poskytovanie konkrétnej štátnej pomoci. 	
NKÚ SR 	K § 21 ods. 1:  
Navrhujeme zvážiť možnosť buď bezodplatného postúpenia pohľadávky štátu alebo určiť konkrétnu výšku odplaty, resp. spôsob jej stanovenia. 
Odôvodnenie: 
Podľa tohto ustanovenia majú byť postúpené na poverenú osobu pohľadávky štátu, ktoré vznikli pred 31.12.2012 a preto sa očakáva, že bonita a výťažnosť týchto pohľadávok štátu vzhľadom na ich vek a stav, nepresiahne 1% z ich nominálnej hodnoty. Pokiaľ by mali byť postupované odplatne, tak navrhujeme určiť konkrétnu výšku odplaty, resp. spôsob jej stanovenia. V prípade, ak výška odmeny, resp. spôsob jej určenia nebude stanovený, môže to v praxi spôsobovať rozpory medzi správcom pohľadávky a poverenou osobou pri uzatváraní zmluvy o postúpení pohľadávky. 

 	O 	ČA 	Čiastočne preformulované. Na predmetnú dohodu sa budú vzťahovať ustanovenia Občianskeho zákonníka, t.j. odplata bude predmetom dohody zmluvných strán. 	
GP SR 	1. K názvu zákona 
Vypustiť slová „a doplnení“; zákony uvedené v čl. II až XII sa iba menia. 	O 	N 	Čl. II návrhu zákona sa dopĺňa o poznámku pod čiarou. 	
GP SR 	2. K § 18 
V uvádzacej vete vypustiť slovo „momentom“ a písmená a) až c) náležite gramaticky upraviť. 	O 	A 	 	
GP SR 	3. K § 22 
V ods. 1 termín povinnosti správcu odplatne postúpiť splatné pohľadávky štátu, vyjadriť konkrétnym dátumom. 	O 	A 	 	
GP SR 	4. K čl. II 
V úvodnej vete vypustiť slová „a dopĺňa“ – návrh zákona sa iba mení. 	O 	N 	Čl. II návrhu zákona sa dopĺňa o poznámku pod čiarou. 	
GP SR 	5. K čl. IV 
Doplniť vypustenie poznámok pod čiarou k odkazom obsiahnutým vo vypúšťaných ustanoveniach. 	O 	A 	 	
GP SR 	6. K čl. VI 
Slovo odseku nahradiť slovom „ods.“. 	O 	A 	 	
KOZ SR 	Stanovisko k Návrhu zákona 

K Návrhu zákona o pohľadávkach štátu a o zmene a doplnení niektorých zákonov KOZ SR nemá pripomienky. 
 	O 	A 	 	
SOCP 	K § 2 písm. c) 
Podľa navrhovaného znenia § 2 písm. c) verejnou pohľadávkou štátu je právo na peňažné plnenie, ktoré vzniklo podľa osobitného predpisu (v odkaze na osobitný predpis je uvedený aj zákon o sociálnom poistení), čím by všetky pohľadávky, ktoré vznikli v konaní podľa zákona o sociálnom poistení patrili do skupiny verejných pohľadávok štátu, čo je v rozpore so zákonom o sociálnom poistení, pretože poistné na sociálne poistenie po roku 1993, vrátane penále, je pohľadávkou Sociálnej poisťovne. 

Z uvedeného dôvodu je potrebné v poznámke pod čiarou č. 5 odkaz na zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov nahradiť odkazom na § 7 zákona č. 374/1994 Z. z. o niektorých opatreniach na zabezpečenie hospodárenia Slovenskej republiky v roku 1995 a o zmene a doplnení niektorých zákonov, podľa ktorého príjmom štátneho rozpočtu je poistné za rok 1993 na zdravotné poistenie, nemocenské poistenie a dôchodkové poistenie vrátane penále a príspevok za rok 1993 do Fondu zamestnanosti Slovenskej republiky vrátane penále, ak sa v roku 1993 neuhradili vôbec, alebo sa neuhradili v správnej výške alebo včas. 
 	Z 	A 	 	
Verejnosť 	Čl. I., § 13 Zánik pohľadávky štátu 
Navrhujem § 13 doplniť o ďalší spôsob zániku pohľadávky, a to podľa osobitného predpisu, s odkazom v poznámke pod čiarou napr. na zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a zákon č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 115 ods. 4 prvá veta zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ak štátny zamestnanec uhradil aspoň dve tretiny určenej sumy náhrady škody, môže služobný úrad upustiť od vymáhania zvyšnej sumy náhrady škody. V aplikačnej praxi sa často stáva, že ak služobný úrad upustí od vymáhania zvyšnej sumy náhrady škody, následne musí rozhodnúť aj o trvalom upustení od vymáhania pohľadávky štátu, čo nie je celkom v súlade so zákonom o správe majetku štátu, a až uplynutím jedného roku od platnosti tohto rozhodnutia, pohľadávka štátu zaniká. Paradoxom je, že v služobnom úrade, kde je štatutárny orgán súčasne aj vedúci služobného úradu, v podstate rozhoduje o tej istej veci dvakrát. Vyššie uvedeným návrhom by pohľadávka štátu zanikla ex lege už dňom upustenia od vymáhania zvyšnej sumy náhrady škody služobným úradom. Obdobný spôsob by sa aplikoval aj na § 13a ods. 3 zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme. 
 	O 	A