Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

Primárnou úlohou v oblasti verejných financií je dosiahnuť zníženie rozpočtového deficitu. Jednou z možností dosiahnutia tohto cieľa je zefektívnenie správy majetku štátu vo verejnoprospešnej a nepodnikateľskej sfére, ktorá by priniesla úsporu výdavkov a zvýšenie príjmov do štátneho rozpočtu. Centralizácia starostlivosti o majetok štátu, odstránenie administratívnych bariér a duplicity rôznych činností, určenie jednotných pravidiel a postupov alebo vytvorenie centrálnej evidencie majetku štátu by mohli predstavovať výrazný príspevok ku konsolidácii verejných financií. 

		Predmetná úloha vyplýva aj z Programového vyhlásenia vlády na roky 2012 - 2016, podľa ktorého „vláda zavedie centrálnu správu nehnuteľného majetku štátu, v záujme zefektívnenia jeho užívania, odstránenia existujúcich duplicít a hospodárnosti budúcich investícií a údržby“.        

Správu nehnuteľného majetku vo vlastníctve Slovenskej republiky v súčasnosti vykonáva veľké množstvo subjektov, ktoré samostatne nakladajú s majetkom štátu v ich správe. Individuálna správa majetku štátu, ktorý slúži na zabezpečenie plnenia úloh jednotlivých správcov, znamená pre každého správcu povinnosť zabezpečovať jednotlivé úseky správy majetku štátu ako jeho evidencia, prevádzka a starostlivosť vrátane údržby, nakladanie s ním. Individuálna správa takisto znamená nejednotnosť postupov pri jeho správe z hľadiska užívania, údržby, predaja alebo nájmu.

Návrh zákona umožní, aby sa správcovia venovali profesionálne len činnostiam, na ktoré boli zriadení, resp. svojim zákonným kompetenciám, a starostlivosť o nehnuteľný majetok štátu sa zverí odborným organizáciám, ktoré budú vykonávať centrálnu správu tohto majetku. Centrálna správa nehnuteľného majetku štátu znamená komplexnú starostlivosť o tento majetok, vrátane jeho prevádzky, opráv, údržby, zmien, nájmu alebo predaja. Od centralizácie správy nehnuteľného majetku štátu sa očakáva špecializácia, efektivita využitia a hospodárnosť správy tohto majetku. Vychádza sa pritom zo skúseností vyspelých krajín Európy, kde je hospodárenie s nehnuteľným majetkom pre potreby štátu sústredené len do niekoľkých centralizovaných organizácií. 

Návrh zákona predpokladá odbúranie viacerých administratívne a finančne náročných činností. Ide hlavne o zrušenie zverejňovania prebytočného majetku štátu a dočasne prebytočného majetku štátu vo forme inzerátu v printových médiách, čo je finančne náročné hlavne v prípadoch, keď je potrebné ponuku viackrát zverejniť.   

Aj napriek viacerým pokusom sumarizovať majetok štátu doteraz neexistuje komplexná evidencia nehnuteľného majetku štátu. Existuje len účtovná evidencia majetku vedená jednotlivými správcami, ktorá často nie je úplná. Dôsledkom tohto stavu je absencia informačnej základne o rozsahu (množstve) majetku, ktorý v skutočnosti vlastní Slovenská republika. Nie je teda možné komplexne a objektívne posúdiť, či majetok, ktorý Slovenská republika vlastní, nie je prebytočný, a teda či náklady na jeho správu zbytočne nezaťažujú výdavkovú časť štátneho rozpočtu. Vytvorením databázy majetku štátu by štát získal komplexný prehľad nehnuteľného majetku štátu, ktorý slúži na plnenie jednotlivých funkcií štátu.

Návrh zákona má pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy a nebude mať vplyv na rozpočty obcí a rozpočty vyšších územných celkov.

Dopady návrhu zákona na rozpočet verejnej správy, na podnikateľské prostredie, na sociálne prostredie, vplyv na životné prostredie a vplyv na informatizáciu spoločnosti sú uvedené v doložke vybraných vplyvov. 
 
Navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s právnym poriadkom Slovenskej republiky a s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a právnymi predpismi Európskej únie.