Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 244/2002 Z. z. o rozhodcovskom konaní v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov  

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	196  / 39 	
Počet vyhodnotených pripomienok	196 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	114  / 12 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	12  / 1 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	70  / 26 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	14 (14o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	3 (2o,1z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	25 (25o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	20 (15o,5z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	14 (12o,2z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	 	x 	
24 .	Národná banka Slovenska 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	14 (6o,8z) 	 	 	 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	12 (0o,12z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	 	x 	
32 .	Notárska komora Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
33 .	Slovenská komora exekútorov 	 	 	 	x 	
34 .	Súdna rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
35 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
36 .	Združenie sudcov Slovenska 	 	 	 	x 	
37 .	Slovenská únia nezávislého súdnictva 	 	 	 	x 	
38 .	Národná asociácia sudkýň Slovenska  	 	 	 	x 	
39 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
40 .	Krajský súd v Bratislave 	 	 	 	x 	
41 .	Krajský súd v Nitre 	 	 	 	x 	
42 .	Krajský súd v Trnave 	 	 	 	x 	
43 .	Krajský súd v Trenčíne 	 	 	 	x 	
44 .	Krajský súd v Žiline 	 	 	 	x 	
45 .	Slovenská advokátska komora 	 	 	 	x 	
46 .	Okresný súd Bratislava I 	 	 	 	x 	
47 .	Okresný súd Bratislava II 	 	 	 	x 	
48 .	Okresný súd Bratislava III 	 	 	 	x 	
49 .	Okresný súd Bratislava IV 	 	 	 	x 	
50 .	Okresný súd Bratislava V 	 	 	 	x 	
51 .	Okresný súd Malacky 	 	 	 	x 	
52 .	Okresný súd Pezinok 	 	 	 	x 	
53 .	Okresný súd Trnava 	 	 	 	x 	
54 .	Okresný súd Dunajská Streda 	 	 	 	x 	
55 .	Okresný súd Galanta 	 	 	 	x 	
56 .	Okresný súd Senica 	 	 	 	x 	
57 .	Okresný súd Piešťany 	 	 	 	x 	
58 .	Okresný súd Skalica 	 	 	 	x 	
59 .	Okresný súd Trenčín 	 	 	 	x 	
60 .	Okresný súd Bánovce nad Bebravou 	 	 	 	x 	
61 .	Okresný súd Partizánske 	 	 	 	x 	
62 .	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom 	 	 	 	x 	
63 .	Okresný súd Považská Bystrica 	 	 	 	x 	
64 .	Okresný súd Prievidza 	 	 	 	x 	
65 .	Okresný súd Nitra 	 	 	 	x 	
66 .	Okresný súd Komárno 	 	 	 	x 	
67 .	Okresný súd Levice 	 	 	 	x 	
68 .	Okresný súd Nové Zámky 	 	 	 	x 	
69 .	Okresný súd Topoľčany 	 	 	 	x 	
70 .	Okresný súd Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
71 .	Okresný súd Brezno 	 	 	 	x 	
72 .	Okresný súd Lučenec 	 	 	 	x 	
73 .	Okresný súd Rimavská Sobota 	 	 	 	x 	
74 .	Okresný súd Zvolen 	 	 	 	x 	
75 .	Okresný súd Žiar nad Hronom 	 	 	 	x 	
76 .	Okresný súd Veľký Krtíš 	 	 	 	x 	
77 .	Okresný súd Revúca 	 	 	 	x 	
78 .	Okresný súd Žilina 	 	 	 	x 	
79 .	Okresný súd Čadca 	 	 	 	x 	
80 .	Okresný súd Liptovský Mikuláš 	 	 	 	x 	
81 .	Okresný súd Martin 	 	 	 	x 	
82 .	Okresný súd Dolný Kubín 	 	 	 	x 	
83 .	Okresný súd Námestovo 	 	 	 	x 	
84 .	Okresný súd Ružomberok 	 	 	 	x 	
85 .	Okresný súd Prešov 	 	 	 	x 	
86 .	Okresný súd Bardejov 	 	 	 	x 	
87 .	Okresný súd Humenné 	 	 	 	x 	
88 .	Okresný súd Poprad 	 	 	 	x 	
89 .	Okresný súd Stará Ľubovňa 	 	 	 	x 	
90 .	Okresný súd Svidník 	 	 	 	x 	
91 .	Okresný súd Vranov nad Topľou 	 	 	 	x 	
92 .	Okresný súd Kežmarok 	 	 	 	x 	
93 .	Okresný súd Košice I 	 	 	 	x 	
94 .	Okresný súd Košice II 	 	 	 	x 	
95 .	Okresný súd Košice-okolie 	 	 	 	x 	
96 .	Okresný súd Michalovce 	 	 	 	x 	
97 .	Okresný súd Rožňava 	 	 	 	x 	
98 .	Okresný súd Spišská Nová Ves 	 	 	 	x 	
99 .	Okresný súd Trebišov 	 	 	 	x 	
100 .	Špecializovaný trestný súd 	 	 	 	x 	
101 .	Justičná akadémia  	 	 	 	x 	
102 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
103 .	Slovenský zväz výrobcov tepla 	 	 	 	x 	
104 .	Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave 	 	 	 	x 	
105 .	Právnická fakulta Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach 	 	 	 	x 	
106 .	Právnická fakulta Trnavskej univerzity v Trnave 	 	 	 	x 	
107 .	Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
108 .	Krajský súd v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
109 .	Krajský súd v Košiciach 	 	 	 	x 	
110 .	Krajský súd v Prešove 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
111 .	Odbor zmeny klímy 	 	 	 	x 	
112 .	Odborový zväz Justície v SR 	 	 	 	x 	
113 .	Verejnosť 	23 (23o,0z) 	 	 	 	
114 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
115 .	Slovenská banková asociácia 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
116 .	Klub 500 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
117 .	Americká obchodná komora v Slovenskej republike 	20 (19o,1z) 	 	 	 	
118 .	Asociácia poskytovateľov spotrebiteľských úverov SR 	3 (1o,2z) 	 	 	 	
	SPOLU	196 (157o,39z) 	0 (0o,0z) 	8 	85 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MV SR 	K čl. III 
Odporúčame zosúladiť dátum nadobudnutia účinnosti medzi dôvodovou správou a návrhom. 

 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. II 
Predkladateľa upozorňujeme, že novelizácia zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov uvedená v čl. II návrhu je totožná s čl. II návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý je predložený do medzirezortného pripomienkového konania. 

 	O 	A 	Novelizácia OSP bolo z tohto návrhu zákona vypustená. Je obsiahnutá v návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní. 	
MV SR 	K bodom 83 a 84 
Body 83 a 84 odporúčame spojiť. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 81 
V bode 81 odporúčame slovo „písmena“ nahradiť slovom „písmená“. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 78 
V bode 78 je potrebné za slová „Nad nadpis“ vložiť „§ 46“. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 76 
V bode 76 odporúčame slovo „Osma“ nahradiť slovom „Ôsma“. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 71 
V bode 71 odporúčame pod § 40 vložiť nadpis. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 65 
Tento bod navrhujeme upraviť, keďže odsek 3 sa v § 33 nenachádza. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 39 
Odporúčame slová „alebo jeho zástupca,“ nahradiť slovami „alebo jeho zástupcu“. 

 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 28 
V § 12 ods. 3 a 4 odporúčame slová „podľa odseku 3“ nahradiť slovami „podľa odseku 2“. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 27 
Bod 27 odporúčame vypustiť vzhľadom k tomu, že v bode 28 je navrhovaný nový § 12. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 18 
Odporúčame zvoliť druhú alternatívu navrhovaného ustanovenia. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované. 	
MV SR 	K bodu 15 
Odporúčame navrhovaný novelizačný bod vypustiť z dôvodu, že fikciu existencie zmluvy len na základe tvrdenia jednej strany nepovažujeme za vhodnú. Dôkazné bremeno o existencii rozhodcovskej zmluvy by malo byť na strane žalobcu. Taktiež nie je zrejmý postup v prípade, keď žalovaný nepodá žalobnú odpoveď. 
 	O 	N 	V obchodných vzťahoch nie je dôvod predpokladať a riešiť neznalosť práva. Navrhované ustanovenie vyplýva z Modelového zákona. Inštitút tzv. tichej prorogácie právomoci v analogickom kontexte ustanovuje aj čl. 24 Nariadenia Rady (ES) č. 44/2001 	
MV SR 	K bodu 6 
V bode 6 odporúčame na konci doplniť vetu: 
„Doterajší odsek 4 sa označuje ako odsek 5.“. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vybraných vplyvov žiadam uviesť vplyv na informatizáciu spoločnosti a vypracovať analýzu vplyvov na informatizáciu spoločnosti podľa metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR. Nemožno súhlasiť s konštatovaním, že návrh nemá vplyv na informatizáciu spoločnosti, pretože zverejňovaním správy o činnosti stáleho rozhodcovského súdu za predchádzajúci kalendárny rok na webovom sídle zriaďovateľa sa zavádza nová elektronická služba. 	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (ďalej len „LPV“) a ich prílohami [napr. v čl. I body 1 a 2 odporúčam spojiť do jedného novelizačného bodu a obdobne tak aj body 11 a 12, 36 až 38, 46 a 47, 54 a 55, 57 a 58, v bode 4 § 1 ods. 2 slová „s ohľadom“ nahradiť slovami „na základe“, poznámku pod čiarou k odkazu 1 zosúladiť s bodom 49 poslednou vetou prílohy č. 5 LPV, bod 6 § 1 ods. 4 ukončiť úvodzovkami a bodkou a tiež zosúladiť s bodom 31 druhým odsekom prílohy č. 5 LPV, v bode 7 § 2 ods. 2, vzhľadom na rozsah navrhovanej úpravy, uviesť v novom znení, v dôvodovej správe k bodom 18 a 70 vyjadriť odporúčanie pre prijatie jednej z alternatív, v bode 13 poznámku pod čiarou k odkazu 3a zosúladiť s bodom 48 druhým odsekom prílohy č. 5 LPV, v bode 19 vypustiť vypustenie poznámky pod čiarou k odkazu 7 a v bode 20 nový odkaz 7a označiť ako odkaz 7, bod 27 vypustiť vzhľadom na znenie bodu 28, v bode 50 vypustiť aj poznámku pod čiarou k odkazu 9a, v bode 66 v § 34 ods. 1 vypustiť slovo „písomnej“, pretože postačuje spojenie „listinnej forme“, bod 20 § 8 ods. 5 zosúladiť s bodom 55 poslednou vetou prílohy č. 5 LPV, v bode 22 § 9 ods. 3 druhej vete vypustiť slová „nižšie, aby o neúspešnej námietke rozhodol súd.“ a v odseku 4 druhej vete vypustiť slová „a to“ ako nadbytočné, v bode 71 § 40 doplniť nadpis vzhľadom na znenie uvádzacej vety, v čl. II úvodnej vete vypustiť slová „a dopĺňa“]. 	O 	A 	 	
MK SR 	Predkladacia správa 
V predkladacej správe odporúčame upraviť dátum účinnosti zákona (1. január 2014). 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 6  
Na konci odporúčame vložiť úvodzovky a bodku.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 13 
Keďže v bode 12 došlo k vypusteniu odkazu a poznámky 4, odporúčame v bode 13 zaviesť namiesto odkazu č. 3a odkaz 4.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 15  
Dávame na zváženie doplnenie tohto odseku. Vo všeobecnosti znáša dôkazné bremeno ten, kto niečo tvrdí. Aj v prípade, že žalovaný v žalobnej odpovedi existenciu rozhodcovskej zmluvy namietne, bude musieť žalobca svoje tvrdenie preukázať. Fikciu existencie písomnej rozhodcovskej zmluvy len na základe opomenutia žalovaného v žalobnej odpovedi namietnuť jej existenciu, považujeme za neprimerané. Uzavretie rozhodcovskej zmluvy by mal preukázať žalobca, ktorý podáva žalobu na rozhodcovský súd.  	O 	N 	Textácia vyplýva z Modelového zákona a predpokladá aktívnu účasť žalovaného v rozhodcovskom konaní, pri ktorej existenciu rozhodcovskej zmluvy nenamietne. Inštitút tzv. tichej prorogácie právomoci v analogickom kontexte ustanovuje aj čl. 24 Nariadenia Rady (ES) č. 44/2001. 	
MK SR 	Čl. I bod 18 
Odporúčame uviesť iba jednu alternatívu. Podporujeme alternatívu č. 1.  	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované podľa pripomienky od AmCham 	
MK SR 	Čl. I bod 20 
Keďže v bode 19 došlo k vypusteniu odkazu a poznámky č. 7, odporúčame v bode 20 nahradiť odkaz 7a odkazom 7. 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 22  
1. V odseku 3 treťom riadku odporúčame vypustiť slovo "nižšie". 

2. V odseku 5 dávame na zváženie vypustenie poslednej vety. Nie je zrejmé, a to ani z dôvodovej správy, prečo môže rozhodcovský súd počas rozhodovania o námietke dokonca vydať rozhodcovský rozsudok. Doposiaľ to možné nebolo.  	O 	ČA 	Bod 1 akceptovaný. 
Bod 2 neakceptovaný. Možnosť rozhodcovského súdu počas konania o námietke vydať rozhodcovský rozsudok vyplýva z Modelového zákona a zabraňuje podávaniu účelových námietok, ktorých cieľom je len oddialiť vydanie rozhodcovského rozsudku. 
 	
MK SR 	Čl. I bod 27 
Odporúčame vypustiť tento bod, pretože v bode 28 sa uvádza úplne znenie § 12, t.j. už bez názvu.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 28 
1. Odkazy 7b a 7c odporúčame nahradiť odkazmi 7a a 7b, vzhľadom na pripomienku k bodu 20. 

2. Odporúčame uviesť aj poznámku pod čiarou k odkazu 8. 

3. Odporúčame vypustiť podčiarknutie bodky za slovami "Obchodnom vestníku". 

4. Z dôvodu právnej istoty sa domnievame, že v odseku 4 druhej vete by malo byť ustanovené, že zmena štatútu a rokovacieho poriadku nenadobudne účinnosť skôr, ako je zverejnená v Obchodnom vestníku, len ak sa strany rozhodcovskej zmluvy DODATOČNE dohodli inak.  	O 	ČA 	Body 1 až 3 akceptované. 
Bod 4 neakceptovaný. 
 	
MK SR 	Čl. I bod 33  
Dávame na zváženie ponechanie tohto bodu. Podľa § 15 ods. 2 totiž stály rozhodcovský súd (obligatórne) zapíše do zoznamu rozhodcov osobu, ktorá spĺňa podmienky... Z toho vyplýva, že stály rozhodcovský súd vedie zoznam rozhodcov.  	O 	N 	Z § 15 ods. 2 vyplýva, že ak stály rozhodcovský súd vedie zoznam rozhodcov podľa ods. 1, na zápis doň sa použijú pravidlá stanovené v odseku 2. Ak ho nevedie, podmienky v ods. 2 sa nepoužijú. 	
MK SR 	Čl. I bod 39 
Odporúčame nahradiť slovo "zástupca" slovom "zástupcu".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 42 
Odporúčame upraviť poznámku pod čiarou k odkazu 8a.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 46 
Ak sa nadpis "Predbežné opatrenia" vloží nad § 22, bude sa tento názov týkať § 22 až 30, čo nezodpovedá skutočnosti.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 47 
1. Názov "Predbežné opatrenia" odporúčame vložiť pod § 22. 

2. V odseku 4 predposlednom riadku odporúčame vypustiť slovo "súd".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 50 
Nie je zrejmé, prečo dochádza k zmene doručovania žaloby a rozsudku. Tieto písomnosti majú pre účastníka rozhodcovského konania zásadný význam a mali by byť doručované do vlastných rúk ako doteraz.  	O 	N 	Úprava doručovania v ods. 1 je dostatočná. 	
MK SR 	Čl. I bod 57  
Doterajšiu úpravu považujeme za vhodnejšiu. Navrhovaná úprava ponecháva výber kolíznych noriem, podľa ktorých sa určí právny poriadok, podľa ktorého sa bude rozhodovať, na uváženie súdu.  	O 	N 	Textácia vyplýva z Modelového zákona 
Pretože otázky spotrebiteľského rozhodcovského konania už po novele nebudú predmetom ZoRK 
 	
MK SR 	Čl. I bod 60  
Do dôvodovej správy odporúčame doplniť, prečo dochádza k vypusteniu druhej vety.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 64 
V § 33 ods. 2 odporúčame vypustiť ustanovenia týkajúce sa spotrebiteľov. Uvedené vyplýva aj z dôvodovej správy.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 65  
Upozorňujeme, že § 33 má len dva odseky.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 71 
1. Dávame na zváženie doplnenie dôvodu uvedeného v doterajšom § 40 ods. 1 písm. b). 

2. V odseku 1 písm. b) odporúčame uviesť iba prvú alternatívu.  	O 	N 	Dôvody zrušenia rozhodcovského rozsudku musia byť totožné s textáciou Modelového zákona. 	
MK SR 	Čl. I bod 76 
Slovo "Osma" odporúčame nahradiť slovom "Ôsma".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 87 
1. Odsek 1 odporúčame preformulovať takto: "Na konania začaté pred 1. júlom 2014 sa použijú ustanovenia účinné do 30. júna 2014." alebo "Na právne vzťahy podľa tohto zákona, ktoré vznikli pred 1. júlom 2014, sa použijú ustanovenia účinné do 30. júna 2014.". 

2. V odseku 3 odporúčame riešiť aj situáciu, ak sa pôvodný zriaďovateľ nestane členom iného zriaďovateľa nového stáleho rozhodcovského súdu. Ak sa zriaďovateľ pôvodného stáleho rozhodcovského súdu stane členom iného zriaďovateľa nového rozhodcovského súdu, dávame na zváženie vypustenie možnosti strán rozhodcovskej zmluvy dohodnúť sa na tom, že bude vo veci bude rozhodovať pôvodný stály rozhodcovský súd.  	O 	ČA 	Ustanovenie bolo preformulované.  	
MK SR 	Čl. II 
V úvodnej vete odporúčame doplniť zákon č. 180/2013 Z.z.  	O 	A 	Úvodná veta bola upravená. Článok II bol z návrhu zákona vypustený a je obsiahnutý v návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní.  	
MK SR 	Čl. II bod 1 
V ustanovení sa dvakrát ustanovuje príslušnosť súdu, ak je navrhovateľom spotrebiteľ.  	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované. Článok II bol z návrhu zákona vypustený a je obsiahnutý v návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní.  	
MK SR 	Čl. II bod 2  
1. V § 106 ods. 1 štvrtom riadku odporúčame za slovom "netrvajú" vložiť slovo "alebo" a v piatom riadku odporúčame vložiť slovo "preto" za slovo "odopreté". 

2. V odseku 2 odporúčame uviesť odkaz 10c za čiarku. 

3. V odseku 3 odporúčame vložiť čiarku pred slovo "ak" a na konci odporúčame vložiť úvodzovky a bodku. 

4. V poznámke pod čiarou k odkazu 10b odporúčame na konci doplniť bodku. 

5. Na konci poznámok odporúčame vložiť úvodzovky a bodku.  	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované. Článok II bol z návrhu zákona vypustený a je obsiahnutý v návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní.  	
MH SR 	K predkladacej správe 
Odporúčam zosúladiť text predkladacej správy s vlastným materiálom, v súvislosti s navrhovanou účinnosťou. V predkladacej správe sa uvádza, že účinnosť zákona sa predpokladá 1. januára 2014 a vo vlastnom materiáli je účinnosť stanovená k 1. júlu 2014. 	O 	A 	 	
MH SR 	K čl. I bodu 6 
Navrhované ustanovenie odporúčam zaradiť ako novelizačný bod dopĺňajúci ustanovenie § 1 ods. 3. Nakoľko predmetné ustanovenie pojednáva o taxatívnom výpočte sporov, ktoré v rozhodcovskom konaní nemožno rozhodovať, považujem zaradenie takto navrhovaného novelizačného ustanovenia pod už existujúci § 1 ods. 3 za správnejšie. 	O 	N 	Non-arbitrabilita spotrebiteľských sporov podľa ustanovené ZoRk si zaslúži zvýraznenie jej zaradením do samostatného odseku. 	
MH SR 	K čl. I bodu 9 
Predmetné ustanovenie § 3 ods. 2 odporúčam doplniť iba o druhú vetu novelizačného bodu 9. Predloženie zmeny pôvodného znenia § 3 ods. 2 v plnom rozsahu považujem s ohľadom na rozsah modifikácie prvej vety za neopodstatnené. 	O 	N 	Obe vety spolu tvoria jeden súvislý logický celok pojednávajúci o nástupníctve do práv a povinností z rozhodcovskej zmluvy. 	
MH SR 	K čl. I bod 15 
Odporúčam upraviť navrhovaný § 4 ods. 7, resp. dôvodovú správu k tomuto ustanoveniu, aby bolo zrejmé, či je daná právomoc rozhodcovského súdu aj v prípade, že žalovaný neučiní žalobnú odpoveď. Túto skutočnosť považujem za dôležitú v rámci zachovania právnej istoty v skutočnostiach zakladajúcich právomoc rozhodcovského súdu, preto je potrebné výslovne uviesť, či neučinenie žalobnej odpovede zo strany žalovaného zakladá, resp. nezakladá právomoc rozhodcovského súdu k takémuto sporu.  	O 	N 	Formulácia ustanovenia je jednoznačná. Na uplatnenie fikcie uzatvorenia rozhodcovskej zmluvy počas rozhodcovského konania sa samozrejme vyžaduje zaslanie žalobnej odpovede žalovaným. Ak sa žalovaný vôbec konania aktívne nezúčastní, toto ustanovenie nebude možné použiť. Navrhované ustanovenie vyplýva z Modelového zákona. Inštitút tzv. tichej prorogácie právomoci v analogickom kontexte ustanovuje aj čl. 24 Nariadenia Rady (ES) č. 44/2001. 	
MH SR 	K čl. I bodu 18 
Odporúčam zvoliť druhú alternatívu navrhovaného ustanovenia. 	O 	ČA 	Formulácia bude upravená v zmysle pripomienky zaslanej zo strany AmCham 	
MH SR 	K čl. I bodu 22 
V navrhovanom znení § 9 ods. 3 odporúčam vypustiť z dôvodu nadbytočnosti slovo „nižšie“. 
V navrhovanom znení § 9 ods. 5 odporúčam v prvej vete nahradiť slová „požiadať o rozhodnutie o námietke súd“ slovami „požiadať, aby o námietke rozhodol súd“. Uvedenú zmenu vo formulácii považujem za vhodnejšiu. 
Navrhované znenie poslednej vety v § 9 ods. 5 odporúčam upraviť takto: „Rozhodovanie o námietke nie je prekážkou pokračovania v rozhodcovskom konaní a vydania rozhodnutia vo veci samej.“ 

 	O 	ČA 	Prvé dve formulačné návrhy boli akceptované. Posledná pripomeinka nie je akceptovaná, nakoľko navrhovaná formulácia vernejšie a účelnejšie odráža zámer ako aj znenie príslušného ustanovenia Modelového zákona. 	
MH SR 	K čl. I bodu 23 
Navrhnuté znenie § 10 ods. 1 písm. c) odporúčam z dôvodu zrozumiteľnosti upraviť takto: „c) rozhodnutím podľa § 9, ktorým sa vyhovelo námietke“.  	O 	A 	 	
MH SR 	K čl. I bodu 39 
Navrhnuté znenie § 18 ods. 1 písm. f) odporúčam upraviť z dôvodu zrozumiteľnosti takto: „alebo jeho zástupcu,“.  	O 	A 	 	
MH SR 	K čl. I bod 27  
Vzhľadom na novelizačný bod 28 odporúčam novelizačný bod vypustiť.  	O 	A 	 	
MH SR 	K čl. I bodu 43 
V § 21 ods. 4 prvej vete žiadam za slovo „uznesením“ vložiť bodku a vypustiť slová „alebo v rozhodcovskom rozsudku“. 

Ustanovenie § 21 ods. 4 pojednáva o rozhodovaní o námietke nedostatku právomoci rozhodcovského súdu pre neplatnosť alebo neexistenciu rozhodcovskej zmluvy. V prípade ak je taká námietka podaná zo strany účastníka rozhodcovského konania, nepovažujeme za odôvodnené dávať rozhodcovskému súdu popri možnosti rozhodnúť o námietke uznesením aj alternatívu, aby o nej rozhodol v rozhodcovskom rozsudku. Tento názor je odôvodnený skutočnosťou, že námietka znejúca na neplatnosť alebo neexistenciu rozhodcovskej zmluvy predstavuje namietanie elementárnych skutočností týkajúcich sa pochybností o možnosti prejednávania veci pred rozhodcovským súdom, ako aj následného vydania rozhodnutia vo veci samej. Navrhnutá zmena súvisí aj s právom účastníka rozhodcovského konania podať do 30 dní po doručení predbežného rozhodnutia o námietke návrh, aby o námietke rozhodol súd. Tomuto právu však podľa § 21 ods. 4 druhej vety musí predchádzať rozhodnutie rozhodcovského súdu o námietke v podobe uznesenia a nie rozsudku. Ak by rozhodcovský súd rozhodol o námietke vo forme rozhodcovského rozsudku, je možné sa domnievať, že by tak účastník konania stratil právo podať návrh aby o námietke rozhodol súd. 
Ďalej nepovažujem za vhodné odkladanie rozhodnutia o tejto námietke až do momentu vydania rozhodcovského rozhodnutia, ktoré predstavuje konečné rozhodnutie vo veci samej. Tento názor je ďalej potvrdený aj novelizačným bodom 45, ktorý v nadväznosti na ustanovenia § 21 ustanovuje, že: „Ak rozhodcovský súd zistí, že vo veci má byť rozhodované podľa osobitného zákona, konanie zastaví.“ 
V tejto súvislosti preto žiadam zvážiť ustanovenie suspenzívneho účinku námietky nedostatku právomoci rozhodcovského súdu s účinkom do momentu rozhodnutia o tejto námietke. 

Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní dňa 26. mája 2014, MH SR ustúpilo od zásadnej pripomienky. 
Pripomienka smeruje už k existujúcemu obsahu ustanovenia §21 ods. 4 a nie k drobným technickým zmenám, ktoré sa novelou navrhujú. Navrhované znenie § 21 je v súlade s Modelovým zákonom podľa ktorého o námietke právomoci môže rozhodcovský súd rozhodnúť buď procesným uznesením na začiatku konania alebo ako súčasť rozhodcovského rozsudku vo veci samej. 	
MH SR 	Nad rámec návrhu 
Za novelizačný bod 43 žiadam vložiť nový novelizačný bod v znení: „V § 21 ods. 4 sa za prvú vetu vkladá nová druhá veta, ktorá znie: „O námietke podanej účastníkom rozhodcovského konania, ktorou namieta nedostatok právomoci rozhodcovského súdu z dôvodu, že vo veci má byť rozhodované podľa osobitného zákona8a) rozhoduje rozhodcovský súd vždy rozhodcovským uznesením; podaním námietky sa rozhodcovské konanie až do jej rozhodnutia prerušuje.“ 

Navrhnutá zmena je odôvodnená potrebou ochrany spotrebiteľa v procese prebiehajúceho rozhodcovského konania, kedy je s prihliadnutím na nadchádzajúcu úpravu alternatívneho riešenia spotrebiteľských sporov pred spotrebiteľskými rozhodcovskými súdmi potrebné poskytnúť spotrebiteľovi dostatočný právny priestor pre uplatnenie námietky nepríslušnosti všeobecného rozhodcovského súdu. 
Zmena navrhujúca zavedenie suspenzívneho účinku námietky voči prebiehajúcemu rozhodcovskému konaniu predstavuje adekvátne naplnenie potreby ochrany účastníka konania pred následným priebehom rozhodcovského konania. Pokračovanie v rozhodcovskom prejednaní veci považujeme po uplatnení námietky nepríslušnosti rozhodcovského súdu až do okamihu jej vyriešenia za neodôvodnené. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 26. mája 2014 MH SR ustúpilo od tejto zásadnej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 
Pripomienka by bola v rozpore s jedným z kľúčových ustanovení Modelového zákona a umožňovala by paralyzovať rozhodcovské konanie podávaním účelových námietok. 	
MH SR 	Nad rámec návrhu  
Za novelizačný bod 44 žiadam vložiť nový novelizačný bod v znení: „V § 21 ods. 4 poslednej vete sa bodka nahrádza bodkočiarkou a vkladajú sa slová: „to neplatí v rozhodovaní o námietke podanej účastníkom rozhodcovského konania, ktorou namieta nedostatok právomoci rozhodcovského súdu z dôvodu, že vo veci má byť rozhodované podľa osobitného zákona8a).“ 
Navrhnutá zmena je odôvodnená potrebou ochrany spotrebiteľa v procese prebiehajúceho rozhodcovského konania, kedy je s prihliadnutím na nadchádzajúcu úpravu alternatívneho riešenia spotrebiteľských sporov pred spotrebiteľskými rozhodcovskými súdmi potrebné poskytnúť spotrebiteľovi dostatočný právny priestor pre uplatnenie námietky nepríslušnosti všeobecného rozhodcovského súdu. 
Zmena navrhujúca zavedenie suspenzívneho účinku námietky voči prebiehajúcemu rozhodcovskému konaniu predstavuje adekvátne naplnenie potreby ochrany účastníka konania pred následným priebehom rozhodcovského konania. Pokračovanie v rozhodcovskom prejednaní veci považujeme po uplatnení námietky nepríslušnosti rozhodcovského súdu až do okamihu jej vyriešenia za neodôvodnené. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 26. mája 2014 MH SR ustúpilo od tejto zásadnej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 
Po novelizácii a prijatí samostatného zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní už ustanovenia ZoRK nebudú upravovať otázky spotrebiteľského rozhodcovského práva 	
MH SR 	K čl. I bodu 64 
Novelizačný bod pojednáva o zmene a doplnení ustanovenia § 33 ods. 2. Toto ustanovenie sa zaoberá základnými podmienkami, za ktorých môže byť vydaný rozhodcovský rozsudok, ako aj predmetom rozhodcovského rozhodnutia. Napriek navrhnutej zmene a doplnení tohto ustanovenia, zostala v pôvodom znení tohto odseku zachovaná tretia veta v znení: „Rovnako nemožno prisúdiť plnenie zo spotrebiteľskej zmluvy, ktorá je v rozpore s ustanoveniami všeobecne záväzných právnych predpisov na ochranu práv spotrebiteľa,13a) najmä ak obsahuje neprijateľnú zmluvnú podmienku.13b).“ Takisto v pôvodom znení tohto odseku zostala zachovaná veta „Pokiaľ uzavretiu spotrebiteľskej zmluvy predchádzala nekalá obchodná praktika,13c) nemožno prisúdiť plnenie v celom rozsahu.“ 

Samotný návrh zákona v novelizačnom bode 6 pojednáva o vložení nového odseku 4 do § 1 v znení vylučujúcom rozhodovať v rozhodcovskom konaní podľa tohto zákona spory medzi dodávateľom a spotrebiteľom, vyplývajúce zo spotrebiteľskej zmluvy, alebo súvisiace so spotrebiteľskou zmluvou. 
Osobitná časť dôvodovej správy vypovedá o záujme vypustiť ustanovenia odseku 2, ktoré boli zavedené novelou 71/2009 Z. z. za účelom ochrany spotrebiteľa, nakoľko problematiku spotrebiteľských arbitráží bude po novom riešiť samostatný zákon (návrh zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov; predložený simultánne do MPK 20.12.2013) 

Nakoľko predložené znenie novelizačného bodu 64 evidentne nenapĺňa zámer predkladateľa návrhu zákona, žiadam o zosúladenie tohto bodu s predpokladaným cieľom novelizácie. Tretiu vetu a poslednú vetu platného znenia § 33 ods. 2 žiadam preto vypustiť. 

Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	A 	Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní 11. februára 2014. Bola dosiahnutá zhoda na nasledovnej fornmulácií: 
„(2) Rozhodcovský súd rozhoduje v rozhodcovskom konaní o každom návrhu uvedenom v žalobe alebo vo vzájomnej žalobe alebo uplatnenom dodatočne počas rozhodcovského konania; nesmie však prekročiť medze uplatnených návrhov. Rozhodcovský súd môže vydať čiastočný rozhodcovský rozsudok o právnom základe alebo o časti uplatneného nároku, musí však vo výrokovej časti uviesť, že ide o čiastočný rozhodcovský rozsudok.“  	
MH SR 	K čl. I bodu 65 
Nie je zrejmé, ktoré ustanovenie sa má vypustiť, nakoľko platné znenie § 33 odsek 3 neobsahuje. Ustanovenie odporúčam upraviť. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	K čl. I bodu 66 
Odporúčam slová „v listinnej písomnej forme“ nahradiť slovami „v listinnej forme.“ 

 	O 	A 	 	
MH SR 	K čl. I bodu 67 
Z dôvodu zachovania logickej kontinuity tohto ustanovenia odporúčam navrhované ustanovenie vložiť za prvú vetu v § 34 ods. 4. 	O 	A 	 	
MH SR 	K čl. I bodu 68 
Osobitná časť dôvodovej správy uvádza, že: „Predĺženie lehoty na žiadosť o opravu rozhodcovského rozsudku je v súlade s ustanoveniami Modelového zákona.“ 

Kapitola 6 Článok 33 ods. 1 až 3 Modelového zákona UNCITRAL uvádza, že aplikácia 60 dňovej lehoty je možná len v prípade vyhodnotenia opodstatnenosti námietok účastníkov rozhodcovského konania, ktorými namietajú, že súd v rozhodcovskom rozhodnutí opomenul uviesť výrok o niektorej časti predmetu konania, hoci vec bola v pôvodnom konaní prejednaná. 

Novelizačný bod predpokladá zmenu pôvodnej lehoty avšak nie v prípade doplnenia rozhodnutia o niektorú časť predmetu konania, ale v prípade opravy chýb v písaní a počítaní, ako aj iných zrejmých nesprávnosti v písomnom vyhotovení rozhodcovského rozsudku a predlžuje tým lehotu z doterajších 30 dní od jeho vydania na 60 dní od jeho právoplatnosti. 
Nakoľko predmetná zmena nesúhlasí s ustanoveniami Modelového zákona, ktorý sa stal predmetom pre odôvodnenie tejto zmeny, odporúčam prehodnotenie prijatia tohto novelizačného bodu alebo zmenu odôvodnenia jeho prijatia uvedenú v osobitnej časti dôvodovej správy. 

 	O 	N 	Odchýlka od ustanovenia Modelového zákona je len v otázke dĺžky lehoty, v ktorej možno požadovať o opravu rozhodcovského rozsudku. Cieľom bolo zosúladiť dĺžku tejto lehoty s lehotou na podanie žaloby o neplatnosť rozhodcovského rozsudku zhodne na 60 dní. 	
MH SR 	K čl. bodu 77 
Ustanovenie § 45 žiadam zachovať. 

Z predloženého návrhu nového znenia § 40 ods. 3 vyplýva, že podaním žaloby účastníkom rozhodcovského konania na príslušnom súde zostáva napadnutý rozhodcovský rozsudok právoplatný. Súd, ktorý rozhoduje o žalobe, môže na návrh účastníka konania vykonateľnosť rozhodcovského rozsudku odložiť. 

Osobitná časť dôvodovej správy však k novelizačnému bodu 77 navrhujúcom vypustenie § 45 uvádza, že „Účastníci konania musia v prvom rade chrániť svoje práva prostredníctvom žaloby o zrušenie rozhodcovského rozsudku.“ (§ 40 návrhu zákona). Nakoľko však § 40 ods. 3 hovorí o odložení vykonateľnosti rozsudku a nie o zastavení výkonu rozhodnutia alebo o zastavení exekučného konania, tak ako § 45, ktorý je v novelizačnom bode 77 navrhovaný zrušiť, žiadam od tohto novelizačného kroku odstúpiť. Tento krok považujem za nevyhnutný pre zachovanie právomoci exekučného súdu posúdiť nariadenie výkonu rozhodnutia alebo zastavenie exekučného konania ako aj následnému zabráneniu nepriaznivým dôsledkom vyplývajúcim z možného porušenia podmienok kladených na prejednanie veci pred rozhodcovským súdom. 

Nové znenie § 40, ktoré má predstavovať náhradu za § 45 nepovažujeme za dostatočnú substitúciu voči právam účastníkov rozhodcovského konania a možnosti zvrátiť priebeh a výsledky rozhodcovského konania, ktoré im v súčasnosti poskytuje ustanovenie § 45. 

Žiadam zachovať ustanovenie § 45 a prepracovať ho primerane v zmysle navrhnutého znenia § 40 alebo navrhnuté ustanovenie § 40 prepracovať v zmysle zachovania inštitútov vyplývajúcich zo súčasného znenia § 45. 

Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	A 	Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní 26. mája 2014. Došlo k dohode, že obsah pripomienky bude premietnutý do návrhu novely Exekučného poriadku, ktorý je súčasťou (ako článok 5) návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní.  	
MH SR 	K čl. I bodu 86 
Slová „o súdnom konaní18)“ odporúčam nahradiť slovami „o konaní pred súdmi18)“. 

Nepovažujem za vhodné formuláciu odkazujúcu na použitie Občianskeho súdneho poriadku nahrádzať inou formuláciou, ako tou, ktorá je už v predchádzajúcich odsekoch tohto ustanovenia opakovane použitá. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	K čl. II bodu 1 
V § 88 ods. 2 odporúčam vložiť za druhú vetu novú vetu v znení: „Ak je odporcom spotrebiteľ, je na konanie vo veciach týkajúcich sa rozhodcovského konania príslušný súd, v ktorého obvode má odporca bydlisko alebo sídlo.“ a v tretej vete nahradiť bodku bodkočiarkou a vložiť slová: „to neplatí ak je účastníkom konania spotrebiteľ. V takom prípade je na konanie príslušný súd, v ktorého obvode má spotrebiteľ bydlisko alebo sídlo.“. 

Uvedené zmeny sú odôvodnené procesnou ochranou spotrebiteľa. Navrhnuté znenie má za cieľ ochranu spotrebiteľa nadväzujúcu na prebiehajúce rozhodcovské konanie, tak aby miestna príslušnosť všeobecného súdu nebola ustanovená v neprospech záujmom spotrebiteľa ako účastníka tohto konania. Podľa § 87 písm. f) OSP je na konanie popri všeobecnom súde odporcu príslušný aj súd, v obvode ktorého má bydlisko spotrebiteľ, ak ide o spor zo spotrebiteľskej zmluvy. Nakoľko aj v tomto prípade je daná miestna príslušnosť súdu na prospech spotrebiteľa, nepovažujeme za vhodné ustanoviť iný procesný postup v prípade konania pred všeobecným súdom z titulu prejednania vecí týkajúcich sa rozhodcovského konania v spotrebiteľských veciach. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované. A je súčasťou článku II návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní. Z návrhu novely zákona č. 244/2002 Z. z. bol článok II (OSP) vypustený. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 6. 
Odporúčame doplniť poznámku o prečíslovaní doterajšieho odseku 4. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 12. 
Odporúčame vetu o vypustení poznámky pod čiarou umiestniť do bodu 11. Rovnakú zmenu odporúčame vykonať v súvislosti s bodmi 55., 58. a 61., t. j. vetu o vypustení poznámky pod čiarou neuvádzať samostatne, ale umiestniť do predchádzajúceho bodu, s ktorým vypustenie poznámky pod čiarou súvisí. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 28. 
V § 12 ods. 3 odporúčame slová „odseku 3“ nahradiť slovami „odseku 2“. Rovnakú zmenu odporúčame vykonať v § 12 ods. 4. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 39. 
Odporúčame slovo „zástupca“ uviesť v správnom gramatickom tvare. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 49. 
Odporúčame slová „tretej vety“ nahradiť slovami „druhej vety“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 65. 
Odporúčame opraviť označenie odseku, keďže odsek 3 sa v § 33 nenachádza. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. II 
V úvodnej vete na konci za slová „č. 75/2013 Z. z.“ odporúčame doplniť slová „a zákona č. 188/2013 Z. z.“.  	O 	A 	 	
MO SR 	Všeobecná pripomienka 
V celom texte návrhu zákona odporúčame jednotne zosúladiť označovanie účastníkov rozhodcovskej zmluvy, resp. rozhodcovského konania (napr. v § 2 ods. 2 sú účastníci rozhodcovskej zmluvy označení ako "strany" a v § 12 ods. 5 ako "zmluvné strany").  	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 13 
V § 4 ods. 3 písm. b) za slová "úkonu a" odporúčame doplniť slová "nepochybnú identifikáciu".  	O 	N 	Ustanovenie používa obdobnú terminológiu ako Občiansky zákonník.  	
MO SR 	K bodu 15 
§ 4 ods. 7 žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Rozhodcovské konanie môže vzniknúť výslovne len na základe súhlasného prejavu vôle sporových strán. Pri danej úprave vzniká absencia prejavu vôle a rozhodcovský súd bude príslušný konať len na základe tvrdenia žalobcu a absencie prejavu vôle žalovaného. Predmetná úprava pritom kladie na rovnakú úroveň vedomé nenamietnutie existencie rozhodcovskej zmluvy, opomenutie namietnutia neexistencie rozhodcovskej zmluvy z nedbanlivosti a nevyjadrenie sa k celej žalobe. Navrhovaná právna úprava vyslovene obmedzuje povinnosť rozhodcovského súdu skúmať svoju príslušnosť a prikazuje mu začať konanie len na základe tvrdenia žalobcu bez toho, aby žalobca preukázal príslušnosť predmetného rozhodcovského súdu akýmkoľvek dokladom. Tým dochádza k úplnému prelomeniu výslovného zmluvného charakteru rozhodcovského konania, prikazuje rozhodcovským súdom začať konať aj v prípadoch, ak nie je daná ich príslušnosť bez ohľadu na to, či konanie nebude skončené kvôli neexistencii rozhodcovskej doložky (čím môže dôjsť k administratívnej záťaži jednotlivých súdov) a zároveň postihuje žalovaného, ktorý sa z akéhokoľvek dôvodu výslovne nevyjadrí k neexistencii rozhodcovskej zmluvy. Navrhovaná právna úprava môže spôsobiť aplikačné problémy aj z hľadiska zakotvenia fikcie doručenia v rozhodcovskom konaní. 	Z 	A 	Rozpor bol odstránený na rozporovom konaní 12. februára 2014, na ktorom bola dosiahnutá zhoda na nasledovnej formulácií: 
"(7) Rozhodcovská zmluva sa považuje za písomne uzavretú v rozsahu predmetu podanej žaloby aj vtedy, ak je jej existencia tvrdená v žalobe a žalovaný v žalobnej odpovedi doručenej rozhodcovskému súdu jej existenciu nenamietne.“. 
 	
MO SR 	K bodu 18 
Odporúčame prijať prvú alternatívu. 	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované. 	
MO SR 	K bodu 19 
Bod 19 odporúčame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná právna úprava neumožňuje rozhodcovi vypovedať v konaní, pokiaľ nebude zbavený mlčanlivosti všetkými účastníkmi konania, resp. všetkými stranami sporu. Odporúčame ponechať súčasné znenie druhej vety. 	O 	N 	Povinnosť mlčanlivosti má rozhodca voči všetkým účastníkom konania a preto ho tejto povinnosti môžu zbaviť len spoločne. Ustanovenie bolo preformulované podľa obyčajnej pripomienky NBS.  	
MO SR 	K bodu 22 
V § 9 ods. 5 v poslednej vete žiadame slovo "môže" nahradiť slovom "nemôže" alebo vypustiť poslednú vetu bez náhrady. 
Odôvodnenie: 
Každý má právo, ak tak urobí zákonom ustanoveným spôsobom, domáhať sa svojich práv u nezávislého a nestranného rozhodcu. V prípade, že by účastník konania podal námietku zaujatosti voči rozhodcovi a tento rozhodca by mohol aj napriek vznesenej námietke vyniesť rozhodcovský rozsudok, išlo by o priamy zásah do práv navrhovateľa na súdnu a inú právnu ochranu podľa čl. 46 ods. 1 Ústavy SR a práva na spravodlivé súdne konanie v zmysle čl. 6 ods. 1 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Navrhovaná právna úprava tiež nerieši, aký vplyv bude mať nadobudnutie právoplatnosti rozsudku, ktorým konajúci súd vyslovil zaujatosť rozhodcu, na vydaný rozhodcovský rozsudok, resp. na exekučné konanie prebiehajúce na jeho základe. Súčasne odporúčame doplniť, kto bude mať pasívnu legitimáciu v spore o námietke voči rozhodcovi (zriaďovateľ rozhodcovského súdu, protistrana rozhodcovského konania a pod.). 	Z 	N 	Rozpor sa nepodarilo odstrániť. Materiál sa predkladá do ďalšieho leg. procesu s týmto rozporom s MO SR. 
Doterajšie vyhodnotenie pripomienky: 
Textácia vyplýva z Modelového zákona. Ak dôjde k vydaniu rozhodcovského rozsudku a následne bude námietka právomoci úspešná alebo bude rozhodcovský rozsudok pre nedostatok právomoci rozhodcu zrušený na návrh jednej zo strán, nedôjde ani k zásahu do práv strany, ktorá námietku nedostatku právomoci vzniesla. 
 	
MO SR 	K bodu 28 
V § 12 ods. 7 odporúčame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Ak dôjde k zrušeniu stáleho rozhodcovského súdu, rozhodcovská zmluva je nevykonateľná z objektívnych dôvodov, z dôvodov absencie inštitúcie, ktorá má rozhodovať. V praxi môže dôjsť k situácii, keď sa jedna zo zmluvných strán bude domáhať svojho práva na rozhodcovskom súde (zrušenom pred niekoľkými rokmi) z dôvodu, že v súlade s navrhnutým § 12 ods. 7 by rozhodcovská zmluva bola naďalej platná. S prihliadnutím na § 106 ods. 1 O.s.p. by vzhľadom na platnosť rozhodcovskej zmluvy mal súd odmietnuť žalobu podanú mimo rozhodcovského konania a tým dôjde k reálnej nevymožiteľnosti práva, resp. k premlčaniu práva žalobcu. 	O 	N 	Platný prejav vôle riešiť spory v rozhodcovskom konaní musí zostať zachovaný aj v prípade, že stranami zvolený stály rozhodcovský súd medzičasom prestal existovať. 	
MO SR 	K bodu 47 
V § 22 ods. 4 v druhej vete odporúčame slovo "súd" za slovami "nezloží preddavok," vypustiť. 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 48 
V § 22 ods. 2 písm. b) odporúčame ustanoviť povinnosť pre rozhodcovský súd vydať potvrdenie o zložení zábezpeky obom sporovým stranám. 
Odôvodnenie: 
Ustanovenie nerieši ako sa povinný účastník konania dozvie o zložení zábezpeky účastníkom konania, ktorý navrhol nariadenie predbežného opatrenia.  	O 	N 	Túto otázku bude vhodnejšie riešiť v rozhodcovských pravidlách resp. ad hoc priamo rozhodcami v konkrétnom prípade. 	
MO SR 	K bodu 49 
V § 24 ods. 1 odporúčame slovo "tretej" nahradiť slovom "druhej". 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 59 
V § 31 ods. 2 v poslednej vete odporúčame slová "určeného kolíznymi normami platnými na území" vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Navrhované ustanovenie upravuje postup pri rozhodovaní o sporoch vzniknutých z tuzemských vzťahov, preto by mal rozhodcovský súd rozhodovať spor podľa právneho poriadku Slovenskej republiky. 	O 	N 	Voľba práva je možná aj v právnych vzťahoch medzi tuzemskými osobami. 	
MO SR 	K bodu 65 
Bod 65 odporúčame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 33 má len dva odseky. 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 71 
Odporúčame prijať druhú alternatívu. 	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované. 	
MO SR 	K bodu 87 
V § 54b ods. 2 odporúčame slová "použije § 12 ods. 7 primerane" nahradiť slovami "rozhodcovský súd zrušuje". 	O 	N 	Nespôsobilosť SRS rozhodovať spory je dostatočným dôsledkom nezosúladenia činnosti SRS s právnym stavom po novele. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I, bod 22 
V § 9 odsek 3 odporúčame vypustiť slovo "nižšie" z dôvodu nadbytočnosti. 
Odôvodnenie" legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	Čl. I, bod 65 
V navrhovanom novelizačnom bode 65, sa navrhuje z § 33 vypustiť odsek 3. Upozorňujeme predkladateľa, že v § 33 zákona č. 244/2002 Z.z. v znení neskorších predpisov odsek 3 nie je. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	Čl.I, bod 74 
Z dôvodu zrozumiteľnosti právnej úpravy odporúčame predkladateľovi uviesť úplne znenie § 42. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka 	O 	N 	Z hľadiska legislatívnej techniky považujeme znenie navrhovaného bodu za vhodnejšie, nakoľk sa vykonáva v odseku 1 zmena len v číslovke (z 30 na 60). 	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 17 
Znenie Čl. I bodu 17 odporúčame upraviť nasledovne: 
„V § 6 ods. 1 sa za slovami „v plnom rozsahu“ vypúšťa čiarka a slová „má skúsenosti na výkon funkcie rozhodcu“.“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 27 
V Čl. I odporúčame vypustiť bod 27. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 28 
V Čl. I bode 28 navrhovanom ustanovení § 12 ods. 3 a 4 odporúčame slová „odseku 3“ nahradiť slovami „odseku 2“. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 48 
V Čl. I bode 48 navrhovanom ustanovení § 22b ods. 3 odporúčame prvú vetu preformulovať nasledovne: 
„Ak predbežné opatrenie zaniklo alebo bolo zrušené z iného dôvodu než preto, že sa návrhu vo veci samej vyhovelo, právo navrhovateľa bolo uspokojené alebo pominuli dôvody, 
pre ktoré bolo nariadené, je navrhovateľ povinný nahradiť ujmu druhému účastníkovi rozhodcovského konania, ktorá mu predbežným opatrením vznikla.“. 
Odôvodnenie: 
Gramatická a štylistická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I bodom 60 a 61 
V Čl. I odporúčame spojiť body 60 a 61 a následne prečíslovať príslušné novelizačné body. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 65 
Upozorňujeme, že v Čl. I bode 65 sa navrhuje v § 33 vypustiť odsek 3, ktorý sa v § 33 zákona č. 244/2002 Z. z. o rozhodcovskom konaní nenachádza. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I bodu 85 
V Čl. I bode 85 odporúčame slová „Štvrtá časť“ nahradiť slovami „Tretia časť“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. II 
Znenie Čl. II, ktorým sa novelizuje zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov odporúčame upraviť tak, aby bolo zrejmé, či sa navrhovaná právna úprava týka spotrebiteľského rozhodcovského konania alebo rozhodcovského konania podľa zákona č. 244/2002 Z. z. o rozhodcovskom konaní v znení neskorších predpisov, resp. oboch týchto konaní. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu predchádzania nejasnému výkladu. 

 	O 	A 	Novelizácia OSP bolo z tohto návrhu zákona vypustená. Je obsiahnutá a preformulovaná v návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní. 	
MPSVR SR 	K Čl. II úvodnej vete 
V Čl. II úvodnej vete odporúčame slová „zákona č. 64/2013 Z. z. a zákona č. 75/2013 Z. z.“ nahradiť slovami „zákona č. 64/2013 Z. z., zákona č. 75/2013 Z. z. a zákona č. 180/2013 Z. z.“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. II 
Upozorňujeme, že zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, ktorý sa novelizuje v Čl. II predkladaného návrhu sa v rovnakom znení novelizuje aj v Čl. II návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý je tiež predložený do medzirezortného pripomienkového konania. 
 	O 	A 	Novelizácia OSP bolo z tohto návrhu zákona vypustená. Je obsiahnutá a preformulovaná v návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní. 	
MŠVVaŠ SR 	všeobecná 
Odporúčame návrh zákona prepracovať a predložiť návrh vo forme nového zákona. 
Odôvodnenie: zákon č. 244/2002 Z.z. o rozhodcovskom konaní v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov (ďalej len "zákon") má 56 paragrafov. Navrhované zmeny a doplnenia zákona pozostávajú z 87 novelizačných bodov; nadpolovičná väčšina paragrafov sa novelizuje. Zároveň sa nárhom zákona pridávajú ďalšie ustanovenia a mení sa pôvodné členenie zákona. Podľa LPV SR sa novelizácia právnehoo predpisu robí spravidla vtedy, ak ide o zmeny a doplnenia menšieho rozsahu (Príloha č. 5 bod 24. LPV SR). Pripomienku uplatňujeme v záujme aplikačnej praxe. 	O 	N 	Vzhľadom na rozsah navrhovaných zmien a zároveň v nadväznosti na paralelné predloženie samostatného návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní do legislatívneho procesu, postačuje podľa nášho názoru novelizácia ustanovení existujúceho zákona. 	
PMÚ SR 	čl. II návrhu zákona 
V navrhovanom čl. II návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov a súčasne aj v navrhovanom čl. II návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 244/2002 Z. z. o rozhodcovskom konaní v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov sa navrhuje novelizovať ustanovenia § 88 ods. 2 a § 106 zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, pričom v navrhovanom čl. II návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa navrhuje aj doplniť prechodné ustanovenie § 372w. 
Odporúčame navrhovať zmenu zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov iba v jenom z navrhovaných zákonov, keďže oba legislatívne procesy návrhov zákonov prebiehajú paralelne. 
 	O 	ČA 	Úprava bola zosúladená s návrhom zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní. 	
ŠÚ SR 	K bodu 2 
Odporúčame vypustiť bodku za slovom „slová“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 6 
Odporúčame doplniť poznámku o prečíslovaní odsekov „Doterajší odsek 4 sa označuje ako odsek 5“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 20 
Odporúčame slová „ods. 2“ nahradiť slovami „odseku 2“. V poznámke pod čiarou odporúčame slovo „Vyhláška“ nahradiť slovom „vyhláška“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 27 
Odporúčame vypustiť slovo „pod“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. II 
Odporúčame čl. II vypustiť, nakoľko uvedené novelizačné body sa nachádzajú aj v návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	O 	A 	Článok II bol z tohto návrhu zákona vypustený.  	
ÚPV SR 	Čl. I, bod 28 
V § 12 v odsekoch 3 a 4 odporúčame opraviť nesprávny vnútorný odkaz na odsek 3 (zrejme má byť odsek 2). 	O 	A 	 	
NBS 	 
A. K čl. I návrhu zákona 

1. Všeobecná pripomienka – pripraviť návrh celého nového zákona o rozhodcovskom konaní 
V záujme prehľadnosti a zrozumiteľnosti právnej úpravy odporúčame – na základe bodu 24 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky – nastolenú problematiku rozhodcovského konania komplexne upraviť novým zákonom o rozhodcovskom konaní, teda nie len formou čiastkovej novely doterajšieho zákona o rozhodcovskom konaní. Predložený návrh zákona má tvoriť mimoriadne rozsiahlu tretiu novelu doterajšieho zákona o rozhodcovskom konaní, ktorá obsahuje až 87 novelizačných bodov, pričom však doterajší zákon obsahuje len 56 paragrafov. Preto by bolo celkom relevantné a úplne adekvátne pretransformovať predložený návrh zákona na návrh celého nového zákona o rozhodcovskom konaní. 

2. K bodu 6 (k § 1 ods. 4) 
V § 1 ods. 4 navrhujeme na konci bodku nahradiť čiarkou a pripojiť slová: „ktoré možno rozhodovať v spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní podľa osobitného zákona.1a)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 1a znie: 
„1a) Zákon č. ...../2014 Z. z. o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 

3. K bodu 7 (k § 2 ods. 2) 
V § 2 ods. 2 v záujme spresnenia navrhujeme za slová „ktorá nie je“ vložiť slovo „zmluvnou“. 

4. K bodu 14 (k § 4 ods. 7) 
V § 4 novom odseku 7 v záujme spresnenia navrhujeme za slová „Rozhodcovská zmluva sa považuje za písomne uzavretú“ doplniť slová „v rozsahu predmetu podanej žaloby“. 

5. K bodu 17 (k § 6 ods. 1) 
Pôvodne navrhnuté znenie bodu 17, ktorým sa novelizuje § 6 ods. 1, navrhujeme upraviť takto: 
„17. V § 6 ods. 1 sa za slovami „v plnom rozsahu“ vypúšťa čiarka a slová „má skúsenosti na výkon funkcie rozhodcu“ a za slovo „bezúhonná“ sa vkladajú slová „a dôveryhodná“. 

6. K doplneniu nového bodu 18 (k doplneniu § 6 o nový odsek 3) 
V čl. I navrhujeme za pôvodný bod 17 doplniť nový bod 18 (o doplnení § 6 o nový odsek 3) s takýmto znením: 
»18. V § 6 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie:: 
„(3) Za dôveryhodného sa na účely tohto zákona nepovažuje ten, kto bol odvolaný z funkcie rozhodcu podľa tohto zákona alebo osobitného zákona,1a) alebo kto bol podľa osobitného predpisu5a) z disciplinárnych dôvodov alebo za porušenie právnych predpisov odvolaný z funkcie sudcu alebo z funkcie prokurátora, zbavený výkonu funkcie súdneho exekútora alebo notárskeho úradu, vyčiarknutý zo zoznamu správcov, zoznamu audítorov, zoznamu daňových poradcov, zoznamu advokátov alebo advokátskych koncipientov, alebo zo zoznamu patentových zástupcov; za dôveryhodného sa na účely tohto zákona nepovažuje ani ten, kto bol spoločníkom združenia alebo právnickej osoby vyčiarknutej zo zoznamu alebo registra združení alebo právnických osôb vykonávajúcich takéto činnosti, a ani ten, komu bol výkon takejto funkcie, činnosti alebo úradu pozastavený pre trestné stíhanie, disciplinárne konanie alebo pre iné obdobné konanie podľa osobitného predpisu.5a)“. 
Doterajšie odseky 3 a 4 sa označujú ako odseky 4 a 5. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 5a znie: 
„5a) Napríklad čl. 138 ods. 2 a čl. 147 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 38/1993 Z. z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky, o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov v znení neskorších predpisov, zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov, zákon č. 154/2001 Z. z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry v znení neskorších predpisov, zákon Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov, zákon Slovenskej národnej rady č. 78/1992 Zb. o daňových poradcoch a Slovenskej komore daňových poradcov v znení neskorších predpisov, zákon č. 344/2004 Z. z. o patentových zástupcoch, o zmene zákona č. 444/2002 Z. z. o dizajnoch a zákona č. 55/1997 Z. z. o ochranných známkach v znení zákona č. 330/2007 Z. z. a zákona č. 14/2004 Z. z. v znení zákona č. 330/2007 Z. z., zákon č. 540/2007 Z. z. o audítoroch, audite a dohľade nad výkonom auditu a o zmene a doplnení zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov, zákon č. 8/2005 Z. z. o správcoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“.«. 
Zároveň je v článku I potrebné prečíslovať všetky nasledujúce body počnúc pôvodne navrhnutým bodom 18, ktorý treba prečíslovať na bod 19. 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa spresniť a doplniť ustanovenia § 6 ods. 1 a doplniť § 6 o nový odsek 3 zákona o rozhodcovskom konaní v záujme zohľadnenia skutočnosti, že funkcia rozhodcov pri rozhodcovskom konaní, pri vykonávaní ktorej sú vydávané rozhodcovské rozsudky, je svojím významom porovnateľná napríklad s funkciou správcov pri konkurzoch a reštrukturalizáciách, súdnych exekútorov a viacerých iných funkcií pri výkone ktorých dochádza k autoritatívnej interpretácii a aplikácii právnych noriem. Vzhľadom na túto skutočnosť sa navrhuje, aby v rámci novelizácie zákona o rozhodcovskom konaní boli upravené požiadavky na bezúhonnosť a dôveryhodnosť rozhodcov obdobne ako sú platnými zákonmi regulované požiadavky na bezúhonnosť a dôveryhodnosť fyzických osôb pri iných porovnateľných funkciách, napríklad správcov pre konkurzy a reštrukturalizácie podľa ustanovení § 21 ods. 3 zákona č. 8/2005 Z. z. o správcoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

7. K pôvodnému bodu 18 (k § 6 ods. 3) 
Odporúčame prijať precíznejšiu alternatívu 2. 

8. K doplneniu nového bodu 19 (k § 6a) 
V čl. I navrhujeme za pôvodný bod 18 doplniť nový bod 19 (k § 6a) s takýmto znením: 
»19. V § 6a sa na konci pripája veta, ktorá znie: „Rozhodca je tiež povinný pri výkone svojej funkcie konať a rozhodovať bez zbytočných prieťahov.“.«. 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa spresniť (doplniť) ustanovenie § 6a zákona o rozhodcovskom konaní tak, aby rozhodcovia pri rozhodcovskom konaní mali jasne a jednoznačne uloženú aj povinnosť pri výkone tejto funkcie konať a rozhodovať bez zbytočných prieťahov, čo je dôvodné aj vzhľadom na poznatky o liknavom postupe pri časti rozhodcovských konaní. 

9. K bodu 19 (k § 8 ods. 4) 
Pôvodne navrhnuté znenie bodu 19, ktorým sa novelizuje § 8 ods. 4, navrhujeme upraviť takto: 
„19. V § 8 ods. 4 sa na konci prvej vety bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: „ak tento zákon neustanovuje inak.“ a druhá veta sa nahrádza týmito vetami: „Tejto povinnosti mlčanlivosti o skutočnostiach, ktoré sa týkajú predmetu rozhodcovského konania alebo postupu v rozhodcovskom konaní, môžu rozhodcu zbaviť len účastníci príslušného rozhodcovského konania. Povinnosť mlčanlivosti rozhodcu podľa tohto zákona sa nevzťahuje na sprístupňovanie informácií orgánom činným v trestnom konaní a súdom na účely ich konania, ktoré sa týka predmetu rozhodcovského konania, postupu v rozhodcovskom konaní alebo iných skutočností súvisiacich s výkonom funkcie rozhodcu alebo s činnosťou stáleho rozhodcovského súdu.“. 
Odôvodnenie: 
Pôvodne navrhovaná úprava ustanovenia § 8 ods. 4 by natoľko absolutizovala povinnosť mlčanlivosti, že poskytovanie informácií na účely preskúmania činnosti rozhodcu a stáleho rozhodcovského súdu by nelogicky mohol jednostranne blokovať aj taký účastník rozhodcovského konania, ktorý bol úspešný v zjavne pochybnom rozhodcovskom konaní, čo by mohlo skomplikovať deklarovanú snahu o odhaľovanie a eliminovanie enormného výskytu negatívnych skutočností a skúseností s činnosťou rozhodcovských súdov v ostatnom období. Naopak, úpravy ustanovenia § 8 ods. 4 navrhnuté v tomto stanovisku by mali prispieť k odhaľovaniu a riešeniu enormného výskytu negatívnych skutočností v činnosti rozhodcovských súdov.. 

10. K bodu 22 (k § 9 ods. 5) 
Navrhujeme ponechať režim pôvodnej dikcie § 9 ods. 5 zákona o rozhodcovskom konaní, podľa ktorého počas rozhodovania o námietke nie je možné vydať rozhodcovský rozsudok, a to z dôvodu, že v prípade vyhovenia námietke voči rozhodcovi by mohol byť rozhodcovský rozsudok napadnutý z dôvodu, že vo veci nerozhodoval oprávnený a nestranný rozhodca. 

11. K bodu 28 (k § 12 odsekom 1, 2, 4 a 7 a novému odseku 8) 
a) V § 12 navrhujeme znenie odseku 1 upraviť takto: 
„(1) Stály rozhodcovský súd môže zriadiť a udržiavať len záujmové združenie právnických osôb,7b) alebo komora zriadená zákonom alebo na základe zákona.7c) Právnická osoba je povinná alebo vymedzená skupina právnických osôb je spoločne alebo prostredníctvom svojho záujmového združenia povinná zriadiť a udržiavať stály rozhodcovský súd, ak to ustanovuje osobitný zákon.7d)“. 
Poznámky pod čiarou k odkazom 7b, 7c a 7d znejú: 
„7b) § 20f až 20j Občianskeho zákonníka. 
7c) Napríklad zákon Slovenskej národnej rady č. 9/1992 Zb. o obchodných a priemyselných komorách v znení neskorších predpisov. 
7d) Napríklad § 90 ods. 1 zákona č. 492/2009 Z. z. o platobných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
b) V § 12 ods. 2 navrhujeme znenie prvej vety a začiatok druhej vety upraviť takto: „Zriaďovateľ stáleho rozhodcovského súdu je povinný vydať štatút a rokovací poriadok ním zriadeného stáleho rozhodcovského súdu a tiež je povinný na svoje náklady vytvoriť a udržiavať materiálne, technické, priestorové a ostatné predpoklady na riadny a včasný výkon činnosti ním zriadeného stáleho rozhodcovského súdu vrátane jeho rozhodcov v súlade s týmto zákonom a osobitnými predpismi. Zriaďovateľ stáleho rozhodcovského súdu je bezodkladne povinný ...“. 
c) V § 12 ods. 4 je potrebné slová „odseku 3“ nahradiť slovami „odseku 2“ a za slovo „ibaže“ vložiť slovo „zmluvné“. 
d) Z navrhnutého znenia § 12 ods. 7 nie je zrejmé, kto bude v rozhodcovskom konaní konať (kto bude rozhodcovské konanie reálne viesť) po zrušení stáleho rozhodcovského súdu zvoleného zmluvnými stranami rozhodcovskej zmluvy, a preto navrhujeme exaktne vyprecizovať a doplniť navrhnuté znenie § 12 ods. 7. 
e) Na koniec navrhnutého § 12 navrhujeme doplniť ďalší, nový odsek 8 s takýmto znením: 
„(8) Stály rozhodcovský súd vrátane jeho rozhodcov nesmie uskutočňovať rozhodcovské konania a vydávať rozhodcovské rozhodnutia vo veciach, v ktorých účastníkom rozhodcovského konania je zriaďovateľ, osoba ovládajúca zriaďovateľa,7e) osoba ovládaná zriaďovateľom,7e) alebo osoba konajúca v zhode7e) so zriaďovateľom; na tieto skutočnosti sa rovnako vzťahuje informačná povinnosť podľa ustanovenia § 9 ods. 1.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 7e znie: 
„7b) § 66a a 66b Obchodného zákonníka.“. 
Odôvodnenie: 
Pôvodne navrhovaná úprava v § 12 o rámcovom vymedzení osôb oprávnených zriaďovať stále rozhodcovské súdy by zrejme nebola spôsobilá splniť účel uvádzaný v dôvodovej správe (obmedzenie konfliktu záujmov) a v podstate by spôsobila len krátkodobú transformáciu a dodatočné neefektívne transakčné náklady pre už existujúcich zriaďovateľov stálych rozhodcovských súdov na ich formálno-právnu transformáciu. Pôvodne navrhovaná právna úprava v § 12 by totiž vytvorila a predstavovala iba pomerne ľahko a rýchlo prekonateľnú formálnu prekážku, keďže na založenie občianskeho združenia zo zákona postačujú tri fyzické osoby (čo ustanovuje § 6 ods. 2 zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov). Navyše, pôvodne navrhovaná právna úprava v § 12, podľa ktorej by stále rozhodcovské súdy mohli zriaďovať aj občianske združenia (pričom zriaďovateľom zriadený stály rozhodcovský súd nemá vlastnú právnu subjektivitu, ale tvorí iba osobitnú organizačnú jednotku zriaďovateľa), koliduje so zákazmi zakotvenými v § 6 zákona č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov, podľa ktorých občianske združenia (teda ani organizačné jednotky občianskych združení) nesmú ukladať povinnosti osobám, ktoré nie sú ich členmi (teda ani stály rozhodcovský súd tvoriaci osobitnú organizačnú jednotku zriaďovateľského občianskeho združenia by ani svojimi rozhodcovskými rozsudkami nesmel ukladať povinnosti osobám, ktoré nie sú členmi zriaďovateľského občianskeho združenia pre stály rozhodcovský súd). K zvýšeniu uvážlivosti a rozvážnosti pri zriaďovaní stálych rozhodcovských súdov by však mali prispieť v tomto stanovisku navrhnuté úpravy § 12 ods. 2 prvej a druhej vety, pričom osobitne navrhnuté doplnenie § 12 o nový odsek 8 by malo prispieť k obmedzeniu konfliktu záujmov pri činnosti stálych rozhodcovských súdov. 

12. K bodu 39 [k § 18 ods. 1 písm. f)] 
Navrhovaný novelizačný bod navrhujeme vypustiť z dôvodu duplicity a nadbytočnosti navrhovanej úpravy, keďže konanie právneho zástupcu na základe plnomocenstva sa ex lege považuje za konanie účastníka konania už podľa existujúcej všeobecnej právnej úprave o zastupovaní, ktorú obsahujú ustanovenia § 22 až § 33b Občianskeho zákonníka. 

13. K bodu 41 (k § 19 ods. 2) 
V súvislosti s bodom 41 predloženého návrhu zákona, ktorým sa má podstatne upraviť doterajšie ustanovenie § 19 odseku 2 zákona o rozhodcovskom konaní, je potrebné upozorniť, že navrhnutý bod 41 (o úprave § 19 odseku 2) nie je vôbec zdôvodnený v dôvodovej správe k predloženému návrhu zákona a zároveň ani novo dopĺňaný text o prípadoch „ustanovených všeobecným predpisom o konaní pred súdmi“ neobsahuje žiadny odkaz s poznámkou pod čiarou, ktorá by presne a taxatívne uvádzala relevantné ustanovenia Občianskeho súdneho poriadku (ako všeobecného predpisu o konaní pred súdmi). Tieto legislatívne nedostatky sú v rozpore s legislatívnymi pravidlami pre tvorbu zákonov. Aj preto navrhujeme vypustiť novelizačný bod 41 (o úprave § 19 odseku 2), nakoľko sa javí, že navrhovaná znenie úpravy § 19 odseku 2 koliduje so zásadou litispendencie ako procesnej prekážky konania. V tej istej veci (o tom istom predmete sporu) medzi účastníkmi konania nemôže – ani podľa judikovaných procesných princípov – prebiehať súčasne ďalšie konanie na inom súde či rozhodcovskom súde. Výnimkou by zrejme mohol byť spor účastníkov konania o (ne)platnosť rozhodcovskej zmluvy, respektíve o (ne)príslušnosť rozhodcovského súdu na konanie vo veci), čo by však bolo potrebné výslovne uviesť v navrhnutom bode 41, teda v navrhnutej úprave § 19 odseku 2 zákona o rozhodcovskom konaní, a to zároveň s uvedením odkazu a poznámky pod čiarou s relevantnými ustanoveniami (zrejme s § 106) Občianskeho súdneho poriadku. 

14. K bodu 48 (k § 22a) 
V § 22a navrhujeme pôvodné znenie odseku 2 buď vypustiť alebo spresniť, pretože pôvodne navrhnutý § 22a odsek 2 – odkazujúci aj na § 22a ods. 1 – by sa vzťahoval na predbežné opatrenia nariadené aj bez vyjadrenia druhého účastníka rozhodcovského konania. To znamená, že pôvodne navrhnutý § 22a odsek 2 by sa vzťahoval na všetky predbežné opatrenia nariadené rozhodcovskom konaní či už s vyjadrením alebo aj bez vyjadrenia druhého účastníka rozhodcovského konania. Pokiaľ by sa § 22a odsek 2 mal vzťahovať iba na také predbežné opatrenia, ktoré boli nariadené bez toho, aby druhému účastníkovi rozhodcovského konania bol vopred preukázateľne doručený návrh na vydanie predbežného opatrenia alebo mu bola poskytnutá primeraná lehota na vyjadrenie sa k preukázateľne doručenému návrhu na vydanie predbežného opatrenia, tak to – v záujme prehľadnosti a jednoznačnosti – treba exaktne naformulovať do navrhovaného znenia § 22a odseku 2. 
V súvislosti s pôvodne navrhnutým § 22a odsekom 2 – podľa ktorého predbežné opatrenie nariadené v rozhodcovskom konaní by nebolo exekučným titulom, teda predbežné opatrenie nariadené v rozhodcovskom konaní by nebolo vynútiteľné – je zároveň potrebné pripomenúť, že predbežné opatrenia sú už svojou povahou takými opatreniami, ktorých účelom je dočasná (provizórna) úprava pomerov medzi účastníkmi konania alebo zamedzenie postupu znemožňujúceho budúci efektívny výkon rozhodnutia vo veci samej s cieľom umožniť ničím nerušené konanie a rozhodovanie vo veci samej. Keby sa zachoval pôvodne navrhnutý § 22a odsek 2, tak splnenie predbežného opatrenia by zo zákona (ex lege) ani len potenciálne nebolo možné vynútiť, čo by mohlo zvádzať (či nabádať) dotknutých účastníkov rozhodcovských konaní k nerešpektovaniu a neplneniu predbežných opatrení, pričom v konečnom dôsledku by predbežné opatrenia neboli spôsobilé splniť nimi sledovaný účel a cieľ. 
V prípade akceptácie tohto návrhu formou vypustenia pretože pôvodne navrhnutého § 22a odsek 2 je tiež v § 22a potrebné pôvodne navrhnuté odseky 3 a 4 označiť ako odseky 2 a 3. 

15. K bodu 66 (k § 34 ods. 1) 
V § 34 navrhujeme pôvodne navrhnuté znenie odseku 1 spresniť takto: 
„(1) Rozhodcovský rozsudok sa vyhotovuje písomne v listinnej podobe (ALT..: v listinnej podobe písomnej formy).“. Toto navrhnuté znenie § 44 ods. 1 zohľadňuje zaužívanú štandardnú terminológiu o písomnej forme právnych aktov (či právnych úkonov), ktoré sa podľa celého radu zákonných ustanovení musia vyhotoviť (alebo urobiť) písomne v listinnej podobe, prípadne písomne v elektronickej podobe. 

16. K bodu 71 (k § 40 ods. 1 a 4) 
a) Znenie § 40 ods. 1 písm. a) bodu 3 – v záujme jeho spresnenia, jasnosti a prehľadnosti – navrhujeme upraviť a spresniť takto: „3. rozhodcovským rozsudkom sa rozhodol spor, ktorý rozhodcovská zmluva nepredvídala alebo sa rozhodcovským rozsudkom rozhodlo o veci vylúčenej z rozhodcovského konania podľa právneho poriadku, podľa ktorého sa mala rozhodcovská zmluva uzavrieť podľa dohody zmluvných strán (ALT.: ktorý si zmluvné strany dohodli pre uzavretie rozhodcovskej zmluvy), alebo ak dohoda zmluvných strán o právnom poriadku, podľa ktorého sa mala rozhodcovská zmluva uzavrieť, nespĺňa požiadavky podľa tohto zákona; ak sa uvedený dôvod vzťahuje len na časť rozhodcovského rozsudku, súd zruší rozhodcovský rozsudok len v jeho dotknutej časti,“ 
b) Znenie § 40 ods. 1 písm. b) – v záujme jeho spresnenia, jasnosti a prehľadnosti – navrhujeme (namiesto oboch navrhnutých alternatív) upraviť a spresniť takto: „b) súd aj bez návrhu účastníka konania zistí, že podľa právneho poriadku Slovenskej republiky nemožno predmet sporu riešiť v rozhodcovskom konaní alebo by uznanie a výkon rozhodcovského rozsudku boli v rozpore s verejným poriadkom, [ALT.: zistí, že sú dôvody uvedené v § 50 ods. 2, pre ktoré by uznanie a výkonu cudzieho rozhodcovského rozsudku boli odopreté aj bez návrhu účastníka konania,]“. Toto navrhnuté znenie § 40 ods. 1 písm. b) prehľadnejšie a jasnejšie vyjadruje úradnú povinnosť súdu zaoberať sa dôvodmi zrušenia rozhodcovského rozsudku, ktoré sú obsahovo zhodné s dôvodmi uvedenými v § 50 ods. 2. 
c) V § 40 ods. 4 navrhujeme na konci bodku nahradiť bodkočiarkou a pripojiť slová „to neplatí ak účastník rozhodcovského konania nebol upovedomený o rozhodcovskom konaní alebo ak nebol upovedomený o rozhodcovskom konaní pred vydaním rozhodcovského rozsudku“. Zároveň v tejto súvislosti upozorňujeme na skutočnosť, že pôvodne navrhnuté znenie § 40 odseku 4 predpokladá podanie námietky účastníkom rozhodcovského konania, čo však môže byť rozpore so základnými princípmi spravodlivého konania [ktoré zjavne zohľadňuje aj ustanovenie § 40 ods. 1 písm. a) bodu 2 návrhu zákona] predovšetkým v prípade, ak účastník rozhodcovského konania nebol vôbec upovedomený o rozhodcovskom konaní alebo ak nebol upovedomený o rozhodcovskom konaní pred vydaním rozhodcovského rozsudku a v dôsledku toho nemal možnosť zúčastniť na rozhodcovskom konaní. Pritom sú známe informácie aj o takých prípadoch, keď časť účastníkov rozhodcovského konania bola (v rozpore s princípmi spravodlivého konania) upovedomená o rozhodcovskom konaní až pri doručení rozhodcovského rozsudku. 

17. K bodu 79 (k § 49 ods. 3) 
V ustanovení § 49 ods. 3 – v záujme jeho spresnenia – navrhujeme slovo „navrhovateľovi“ nahradiť slovami „účastníkovi rozhodcovského konania, ktorý žiada o uznanie cudzieho rozhodcovského rozsudku“.. 

18. K bodom 80, 83 a 84 (k § 50 ods. 1 až 3) 
V ustanoveniach novelizačných bodov 80, 83 a 84 – v záujme ich terminologického spresnenia – navrhujeme slová „uznanie rozhodnutia na“ nahradiť slovami „uznanie cudzieho rozhodcovského rozsudku, na“. 

19. K bodu 87 (k § 54b) 
Ustanovenia § 54b ods. 3, ktorý obsahuje prechodné ustanovenia, je potrebné spresniť a doplniť tak, že slová „platí, že rozhodcovská zmluva odkazuje na nový stály rozhodcovský súd zriadený v súlade s týmto zákonom týmto iným zriaďovateľom, ibaže sa strany rozhodcovskej zmluvy dohodli inak“ treba nahradiť týmito slovami „platí, že tento nový stály rozhodcovský súd zriadený v súlade s týmto zákonom týmto iným zriaďovateľom je právnym nástupcom (ALT.: považuje sa za právneho nástupcu) rozhodcovského súdu zriadeného podľa doterajších predpisov pôvodným zriaďovateľom a že rozhodcovská zmluva odkazuje na nástupnícky nový stály rozhodcovský súd zriadený v súlade s týmto zákonom týmto iným zriaďovateľom, ibaže sa strany rozhodcovskej zmluvy dohodli inak. Tento iný zriaďovateľ je bezodkladne povinný v Obchodnom vestníku zverejniť skutočnosť, že pôvodný zriaďovateľ rozhodcovského súdu zriadeného podľa doterajších predpisov sa stal členom tohto iného zriaďovateľa nového stáleho rozhodcovského súdu zriadeného v súlade s týmto zákonom a že nový stály rozhodcovský súd zriadený v súlade s týmto zákonom týmto iným zriaďovateľom je právnym nástupcom (ALT.: považuje sa za právneho nástupcu) rozhodcovského súdu zriadeného podľa doterajších predpisov.“ 
Pokiaľ má zo zákona (ex lege) platiť, že rozhodcovská zmluva odkazuje na nový stály rozhodcovský súd zriadený v súlade s novými (novelizovanými) zákonnými pravidlami, tak je prirodzene logické a adekvátne, aby sa nový stály rozhodcovský súd zo zákona (ex lege) stal právnym nástupcom rozhodcovského súdu, na ktorý pôvodne odkazovala rozhodcovská zmluva a aby kľúčové skutočnosti súvisiace takýmto nahradením (či zámenou) pôvodného rozhodcovského súdu (alebo aj viacerých pôvodných rozhodcovských súdov) novým rozhodcovských súdom a so začlenením (zapojením) zriaďovateľa pôvodného rozhodcovského súdu (alebo aj viacerých zriaďovateľov pôvodných rozhodcovských súdov) do základne zriaďovateľa nového stáleho rozhodcovského súdu boli bola povinne zverejnené v Obchodnom vestníku, čím sa zabezpečí exaktná verejná informovanosť dotknutých osôb o vzniknutých zmenách. 

20. K doplneniu nového bodu 88 (k doplneniu nového § 55a) 
V čl. I navrhujeme za posledný pôvodný bod 87 doplniť nový bod 88 (o doplnení nového § 55a) s takýmto znením: 
»88. Za § 55 sa vkladá § 55a, ktorý vrátane nadpisu znie: 
„§ 55a 
Zrušovacie ustanovenia účinné od 1. júla 2014 
Zrušuje sa 
1. § 43 až § 51 zákona č. 42/1980 Zb. o hospodárskych stykoch so zahraničím v znení zákona č. 102/1988 Zb. a zákona č. 113/1990 Zb., 
2. vyhláška Federálneho ministerstva zahraničného obchodu č. 14/1988 Zb., ktorou sa vyhlasuje Poriadok Rozhodcovského súdu Československej obchodnej a priemyselnej komory, v znení vyhlášky č. 64/1989 Zb., vyhlášky č. 136/1990 Zb. a vyhlášky č. 391/1992 Zb.“.«. 

Odôvodnenie: 
V záujme prehľadnosti sa navrhuje do zákona o rozhodcovskom konaní doplniť nový § 55a, ktorým sa zrušia doteraz ešte nezrušené zastarané ustanovenia, ktoré už nekorešpondujú a nezodpovedajú existujúcej a navrhovanej zákonnej úprave o rozhodcovskom konaní. 

 	O 	ČA 	Bod 1 neakceptovaný. 
Bod 2 akceptovaný. 
Bod 3 neakceptovaný. 
Bod 4 akceptovaný. 
Bod 5 neakceptovaný. 
Bod 6 neakceptovaný. Nie je vhodné zákonom stanoviť kritérium dôveryhodnosti rozhodcov. Ani Modelový zákon takéto kritérium nepozná a úpravu dodatočných kvalifikačných požiadaviek na rozhodcov prenecháva na dohode strán, resp. na rozhodcovských pravidlách stálych rozhodcovských súdov. 
Bod 7 čiastočne akceptovaný. 
Bod 8 akceptovaný. 
Bod 9 akceptovaný. 
Body 10 a 11 neakceptované. 
Bod 12 neakceptovaný 
Bod 13 neakceptovaný. V čl. II sa navrhuje v rámci návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní novelizácia ustanovení OSP, ktorá rieši situácie litispendencie medzi rozhodcovským a súdnym konaním. 
Bod 14 neakceptovaný. K vydaniu predbežného opatrenia bez vedomia druhého účastníka bude môcť dôjsť iba vtedy, ak sa na takej možnosti strany v rozhodcovskej zmluve dohodli. Takéto rozhodcovské predbežné opatrenia nebudú exekučným titulom, zatiaľ čo predbežné opatrenia vydané rozhodcami po vypočutí všetkých účastníkov exekučným titulom budú, ako to ustanovuje navrhované znenie § 22c ods. 1. 
Bod 15 čiastočne akceptovaný 
Bod 16 čiastočne akceptovaný. Znenie § 40 ods. 1 bude upravené. 
Bod 17 neakceptovaný. 
Bod 18 neakceptovaný. 
Bod 19 neakceptovaný 
Bod 20 akceptovaný. 
 	
NBS 	 
B. K čl. II návrhu zákona 

1. Všeobecná pripomienka – vypustiť pôvodný čl. II (novelu OSP) z pripravovaného návrhu 
Pôvodne navrhnutý článok II, ktorý obsahuje návrh novely Občianskeho súdneho poriadku (OSP), je potrebné vypustiť z pripravovaného návrhu zákona (či už to bude návrh novely doterajšieho zákona rozhodcovskom konaní alebo po pretransformovaní návrh nového zákona o rozhodcovskom konaní), pretože tento návrh novely Občianskeho súdneho poriadku je duplicitný s obsahovo rovnakým návrhom novely Občianskeho súdneho poriadku, ktorý tvorí súčasť osobitného návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní, ktorý bol predložený do medzirezortného pripomienkového konania súbežne s pripomienkovaným návrhom novely zákona o rozhodcovskom konaní. 

2. K bodu 1 (§ 88 ods. 2) 
Z navrhnutého nového znenia § 88 ods. 2 ani z odôvodnenia k navrhnutému novému zneniu § 88 ods. 2 Občianskeho súdneho poriadku nie je jasné, prečo sa v novom znení § 88 ods. 2 Občianskeho súdneho poriadku navrhuje, že ak je navrhovateľom spotrebiteľ, tak miestna príslušnosť súdu sa má riadiť popri bydlisku spotrebiteľa ešte aj sídlom alebo miestom podnikania spotrebiteľa. Pritom však ustanovenie § 3 ods. 1 návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní (ktorý je súbežne predložený na medzirezortné pripomienkové konanie) odkazuje len na vymedzenie spotrebiteľa podľa § 52 ods. 3 Občianskeho zákonníka [pričom aktuálne ide o § 52 ods. 4 Občianskeho zákonníka], ale neodkazuje na rozšírené vymedzenie spotrebiteľa podľa § 2 písm. a) zákona o ochrane spotrebiteľa [zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov] umožnené aj recitálom 13 a čl. 13 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ z 25. 10. 2011 o právach spotrebiteľov (Ú. v. EÚ L 304, 12. 11. 2011), ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušuje smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa javí ako potrebné buď upraviť navrhnuté nové znenie § 88 ods. 2 alebo aspoň doplniť odôvodnenie k navrhnutému novému zneniu § 88 ods. 2 Občianskeho súdneho poriadku. 
 	O 	A 	Boli zosúladené tieto návrhy zákonov. Novelizácia OSP bola z tohto návrhu zákona vypustená a je obsiahnutá v samostatnom článku v rámci návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní.  	
NBS 	 

C. K doplneniu nového článku (čl. II) do návrhu zákona 
Do pripravovaného návrhu zákona sa navrhuje za článok I doplniť nový článok (čl. II) s takýmto znením: 
»88. Za § 55 sa vkladá § 55a, ktorý vrátane nadpisu znie: 
»Čl. II 
Zákon Slovenskej národnej rady č. 9/1992 Zb. o obchodných a priemyselných komorách v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 121/1996 Z. z., zákona č. 126/1998 Z. z., zákona č. 286/2008 Z. z., zákona č. 184/2009 Z. z. a zákona č. 324/2012 Z. z. sa mení takto: 
V § 16 ods. 1 sa slová „má právo zriadiť“ nahrádzajú slovami „môže v súlade s osobitnými zákonmi4) zriadiť a udržiavať“ a vypúšťa sa slovo „majetkových“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 4 znie: 
„4) Zákon č. 244/2002 Z. z. o rozhodcovskom konaní v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. ...../2014 Z. z. o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.«. 

Odôvodnenie: 
Do pripravovaného návrhu zákona sa navrhuje za článok I doplniť nový článok (čl. II) obsahujúci novelu zákona o obchodných a priemyselných komorách (zákona SNR č. 9/1992 Zb. v znení neskorších predpisov), ktorou sa zohľadnia úpravy vykonávané v novelizovanom zákone o rozhodcovskom konaní. 

 	O 	N 	Novelizácia zákona o obchodných a priemyselných komorách nie je v súvislosti s novelou zákona o rozhodcovskom konaní nevyhnutne potrebná. 	
NBS 	 

D. K zosúladeniu čl. III návrhu zákona a predkladacej a dôvodovej správy 

Predpokladanú účinnosť pripravovaného zákona, ktoré je uvedená v predkladacej správe a dôvodovej správe (1. 1. 2014), je potrebné zosúladiť s navrhovanou účinnosťou pripravovaného zákona uvedenou v samotnom paragrafovom znení (v článku III) návrhu zákona (1. 7. 2014). 

 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K Čl. I bodu 28 
V navrhovanom § 12 ods. 6 sa zavádza povinnosť zriaďovateľa stáleho rozhodcovského súdu zverejňovať správu o činnosti za predchádzajúci kalendárny rok. Žiadame upraviť náležitosti správy o činnosti obdobne ako sú upravené v § 12 ods. 2 návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	O 	N 	V obchodnej arbitráži nie je potreba zákonom definovať rozsah náležitostí ročnej správy o činnosti SRS. 	
OAP SVL ÚV SR 	K Čl. I bodu 49 
Slovo „tretej“ žiadame nahradiť slovom „druhej“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K Čl. I bodu 65 
Žiadame vypustiť novelizačný bod 65. V § 33 sa odsek 3 nenachádza. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K Čl. II 
Žiadame vypustiť novelizačný článok II z dôvodu, že duplicitnú úpravu obsahuje návrh zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v navrhovanom novelizačnom článku II. Novelu odporúčame ponechať v návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní z dôvodu, že samotná novelizácia je transpozíciou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/11/EÚ z 21. mája 2013 o alternatívnom riešení spotrebiteľských sporov, ktorou sa mení nariadenie (ES) č. 2006/2004 a smernica 2009/22/ES (smernica o alternatívnom riešení spotrebiteľských sporov), pričom k návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní je už vypracovaná doložka zlučiteľnosti a tabuľka zhody. 
 	O 	A 	 	
NS SR 	Všeobecne 
Navrhovaný materiál predstavuje nekoncepčný zásah do platnej právnej úpravy, ktorý sa priblížením normám UNCITRAL ešte viac vzďaľuje slovenskej právnej realite, pričom nielenže nerieši problémové aspekty aplikácie práva, ale práve naopak, vytvára neprimeraný priestor pre zneužitie práva. 

Návrh zákona používa právom neurčité a právom nedefinované pojmy („neúspešná námietka“, „odkaz“, „príkaz rozhodcovského súdu“), pojmy približujúce sa skôr „novinárskemu“ žargónu, čo prispieva k nejasnosti, neurčitosti a nejednoznačnosti celého predkladaného návrhu, ale aj zákona o rozhodcovskom konaní. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 26. mája 2014 NS SR ustúpil od tejto zásadnej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 
Pripomienka nemá vecný obsah. Harmonizácia slovenského rozhodcovského práva s Modelovým zákonom UNCITRAL vyplýva aj z programového vyhlásenia vlády. 
V pracovnej skupine pripravujúcej text novely pôsobila aj zástupkyňa NS SR. 
 	
NS SR 	K čl. I bodu 7 (§ 2 ods. 2) 
Je neprípustné, aby rozhodcovský rozsudok zaväzoval tretiu osobu, ktorá nie je účastníkom rozhodcovskej zmluvy. Uvedené pravidlo je v rozpore s právomocou rozhodcovského súdu a jej v rozpore so zásadou zaväzovať len účastníkov rozhodcovskej zmluvy. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 26. mája 2014 NS SR ustúpil od tejto zásadnej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 
Ustanovenie iba potvrdzuje paralelnú právomoc všeobecných, nie rozhodcovských, súdov vydávať predbežné opatrenia voči tretím osobám, ktoré nie sú účastníkmi rozhodcovského konania. 	
NS SR 	K čl. I bodu 13 (§ 4 ods. 3 až 5) 
Navrhované znenie zaraďuje novú právnu úpravu do nesprávneho ustanovenia. Za najzávažnejší nedostatok možno považovať odsek 6, ktorý neprimerane umožňuje konvalidovať nedostatok písomnej formy rozhodcovskej zmluvy v ktoromkoľvek štádiu rozhodcovského konania, ale napríklad aj po vydaní rozhodcovského rozsudku. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 26. mája 2014 NS SR ustúil od tejto zásadnej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 
Súhlasný prejav vôle žalovaného bude spočívať v aktívnom zúčastnení sa rozhodcovského konania a zaslaním žalobnej odpovede, ktorá nebude obsahovať námietku nedostatku právomoci rozhodcovského súdu. K tomu samozrejme môže dôjsť iba pred vydaním rozhodcovského rozsudku 	
NS SR 	K čl. I bodu 19 (§ 8 ods. 4) 
S navrhovaním vypustením zásadne nesúhlasíme. V úprave mlčanlivosti sa vypúšťa podstatná norma umožňujúca povinnosť mlčanlivosti prelomiť v občianskom súdnom konaní a v trestnom konaní. Absolutizáciou povinnosti mlčanlivosti môže dôjsť minimálne k zmareniu trestného konania. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	Rozpor bol na rozporovom konaní dňa 13. februára 2014 odstránený. Ustanovenie bolo preformulované podľa obyčajnej pripomienky NBS.  	
NS SR 	K čl. I bodu 20 (§ 8 ods. 5) 
Predsedovi súdu sa ukladá nová právomoc konať a rozhodovať o ustanovení rozhodcu a o námietkach predpojatosti proti rozhodcovi. Predseda súdu je však orgánom riadenia a správy súdu a navrhovaná právomoc nie je riadiaca, ale rozhodovacia. Navyše nie je zrejmé, podľa akých pravidiel by mal predseda súdu konať. Štátne orgány totiž môžu konať len na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a v tomto prípade najmä spôsobom z ustanoveným zákonom. Zákon však žiadny spôsob konania neustanovuje. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 13. februára 2014. Tento bod bol vypustený z návrhu zákona.  	
NS SR 	K čl. I bodu 28 (§ 12 ods. 7) 
Z ustanovenia nie je zrejmé ako sa určí nový rozhodcovský súd, ktorý má o veci rozhodnúť. 
 	O 	N 	V prípade zániku stáleho rozhodcovského súdu sa v konkrétnom konaní bude postupovať akoby išlo o rozhodcovské konanie pred ad hoc ustanovenými rozhodcami. 	
NS SR 	K čl. I bodom 38 a 71 (§ 17a a § 40) 
Zavádza sa koncentrácia uplatnenia námietok v rozhodcovskom konaní, s ktorou sa však predkladateľ nijako nevysporiadal pri ustanovovaní dôvodov zrušenia rozhodcovského rozsudku. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie §17a bude môcť obmedziť, v konaní o zrušenie rozhodcovského rozsudku, použitie argumentu o tom, že rozhodcovské konanie neprebiehalo podľa dohody strán a v súlade so zákonnými podmienkami, ako ho uvádza § 40 ods. 1 písm. a) v návrhu zákona. 	
NS SR 	K čl. I bodu 41 (§ 19 ods. 2) 
Právna úprava je nejasná a neodôvodnená, nemožno sa preto vyjadriť o jej vhodnosti, účelnosti alebo opodstatnenosti. 
 	O 	N 	Situácie litispendencie medzi rozhodcovských a súdnych konaní sa riešia v rámci novelizácie ustanovení OSP v návrhu zákona. o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	
NS SR 	K čl. I bodom 47 a 48 (§ 22 až 22e) 
V rozpore s právom na prístup k súdu a k súdnej ochrane sa zavádzajú aj oprávnenia vydať predbežné opatrenia. Nesystémovo sa pod predbežné opatrenie zahŕňa aj zabezpečenie dôkazu a pri celkovom koncipovaní predbežných opatrení tieto nebudú mať iný následok ako porušenie práva na súdnu ochranu, keďže v reálnom čase nebude mať účastník konania relevantný právny prostriedok nápravy, aby sa mohol brániť pred možnou svojvôľou rozhodcovského súdu. Nekontrolovateľne sa vytvára priestor aj pre nápad agendy na všeobecné súdy a súčasne absentuje akákoľvek úprava procesu rozhodovania všeobecného súdu. Dôvody zániku predbežného opatrenia sú koncipované nejasne a chýba akýkoľvek racionálny dôvod na tom, aby účinky predbežného opatrenia trvali ďalších 30 dní po jeho zániku. Celá časť úpravy predbežných opatrení je nekoncepčná, nesystémová a nespôsobilá mať formu zákonnej úpravy zasahujúcej do práv a chránených záujmov osôb – účastníkov rozhodcovského konania. Tak ako aj v iných častiach materiálu ide o mechanické opisovanie Modelového zákona UNCITRAL, bez vyhodnotenia jeho rizík a opäť, bez podrobnejšieho odôvodnenia potreby zmeny súčasnej právnej úpravy. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 26. mája 2014 NS SR ustúpil od tejto zásadnej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 
Oprávnenie vydávať predbežné opatrenia majú rozhodcovské súdy aj podľa existujúcej právnej úpravy.Nejde len o mechanické opisovanie Modelového zákona ale o precíznu reguláciu postupu rozhodcovského súdu, účastníkov a všeobecných súdov v otázkach vydávania predbežných opatrení, ktorá v doterajšom veľmi stručnom texte § 22 ZoRK chýbala. 
 	
NS SR 	K čl. I bodu 50 (§ 25 ods. 4) 
Odporúčame zvážiť ponechanie doručovania žaloby a rozhodcovského rozsudku do vlastných rúk. Navrhované znenie bude znamenať, podľa nášho názoru, zníženie štandardu ochrany práv účastníkov rozhodcovského konania. 
 	O 	N 	Úprava doručovania v ods. 1 je dostatočná. 	
NS SR 	K čl. I bodom 57, 59, 79, 80, 81, 83 a 84 
Bez hlbšej analýzy a odôvodnenia sa zasahuje aj do režimu uznávania a výkonu cudzích rozhodcovských rozsudkov a rovnako aj do výberu rozhodného práva, čo spôsobí zníženie ochrany práv účastníkov rozhodcovského konania až na hranu ústavnosti pri nerešpektovaní zásady vzájomnosti v medzinárodných obchodných vzťahoch. 
 	O 	N 	Pripomienka nemá vecný obsah. Návrh novelizácie vyplýva z ustanovení Modelového zákona. 	
NS SR 	K čl. I bodu 71 (§ 40 ods. 2) 
Znižuje sa úroveň ochrany a prístup k súdu a bez akejkoľvek analýzy alebo odôvodnenia sa vypúšťajú dôvody obnovy konania ako dôvody podania žaloby o zrušenie rozhodcovského rozsudku. Tým sa celkovo znižuje úroveň ochrany práv v rozhodcovskom konaní. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 26. mája 2014 NS SR ustúpil od tejto zásadnej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 
Dôvody, pre ktoré je možné zrušiť rozhodcovský rozsudok nemôžu ísť nad rámec Modelového zákona a Newyorského dohovoru, ak má byť Slovenská republika považovaná za krajinu vytvárajúcu atraktívne podmienky pre rozhodcovské konanie. 
Z praxe nie je známy žiaden prípad, kedy by bol rozhodcovský rozsudok zrušený pre existenciu dôvodov na obnovu konania a ani by nebolo zrejmé, aké konanie pred akým rozhodovacím orgánom by po takom zrušení rozhodcovského rozsudku malo nasledovať. 
 	
NS SR 	K čl. I bodu 77 (§ 45) 
Na ujmu verejného poriadku sa vypúšťa aj štandardné ustanovenie o možnosti zastaviť exekúciu, ak sa exekúcia vedie na pohľadávku, ktorá je v rozpore s dobrými mravmi. Aj v obchodnom styku ide o vážne zníženie ochrany práv účastníka konania, najmä keď pravidlom je, že rozhodcovský súd je takmer vo všetkých prípadoch spriaznený s niektorou stranou sporu. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	Na rozporovom konaní dňa 26. mája 2014 došlo k dohode v tom smere, že požiadavka uvedená v pripomienke bude zapracovaná do návrhu novely Exekučného poriadku, ktorý je novelizovaný ako článok 5 v návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní.  	
NS SR 	K čl. I bodu 87 (§ 54b) 
Prechodné ustanovenia sú nedostatočné a nedávajú odpoveď na všetky otázky vyriešenia pôsobenia starej a novej právnej úpravy. 
 	O 	N 	Pripomienka nemá vecný obsah, ani nenavrhuje iné možné spôsoby formulácie.  	
GP SR 	Všeobecne 
Nesúhlasíme s predloženou novelizáciou zákona č. 244/2002 Z. z. o rozhodcovskom konaní v znení neskorších predpisov. Problémy, ktoré nastali v aplikačnej praxi zneužitím rozhodcovského konania, nerieši. Práve naopak, spolu s návrhom zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní vytvára ešte väčší priestor na zneužitie práva v neprospech osôb, ktoré nemajú dostatočné právne vedomie, sú v zložitej životnej situácii, ľahko podľahnú úskokom a sofistikovane premysleným podvodom, a len preto neuvážene vstupujú do právnych vzťahov a sporov, ktoré sú už vopred prehrané. Preto odmietame predložený návrh zákona ako celok a trváme na tom, aby predkladateľ predložil takú novelizáciu zákona 
č. 244/2002 Z. z. o rozhodcovskom konaní v znení neskorších predpisov, ktorá zabezpečí reálne záruky dostatočnej právnej ochrany pre všetkých účastníkov rozhodcovského konania. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	GP SR ustúpila od zásadnej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 
Pripomienka nie je vecná, resp. smeruje proti rozhodcovskému konaniu ako takému, čím popiera záväznosť medzinárodnoprávnych dohovorov, ktorými je Slovenská republika viazaná. Nereflektuje skutočný obsah navrhovanej novelizácie a nenavrhuje žiadne alternatívne riešenie. 	
GP SR 	K čl. I k bodom 3 a 4 
Nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou. Vypustenie majetkového charakteru sporov vzniknutých z tuzemských a medzinárodných obchodnoprávnych a občianskoprávnych vzťahov považujeme za nebezpečné a vágne rozšírenie pôsobnosti rozhodcovských súdov, a to najmä v situácii, keď je nevyhnutné prijať opatrenia, ktoré by zabránili zneužívaniu rozhodcovských konaní. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený. GP SR ustúpila od zásadnej pripomienky. 
Navrhovaný nový spôsob definovania arbitrability zodpovedá moderným právnym úpravám rozhodcovského konania v iných rozvinutých štátoch. Štáty, ktorých právna úprava odkazuje na majetkový charakter sporu zároveň majú význam tohto pojmu jednoznačne ustálený. Takéto ustálenie v slovenskom práve chýba a preto je vhodnejšie arbitrabilitu primárne definovať cez možnosť strán uzatvoriť dohodu o urovnaní. 	
GP SR 	K čl. I k bodu 7 
Trváme na vypustení navrhovanej právnej úpravy § 2 ods. 2. Považujeme za neprípustné, aby rozhodnutie rozhodcovského súdu sa vzťahovalo na tretiu osobu, ktorá nie je stranou rozhodcovskej zmluvy. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený, GP SR ustúpila od zásadnej pripomienky. 
Zrejme ide o nepochopenie ustanovenia, ktoré umožňuje podanie návrhu na vydanie predbežného opatrenia na všeobecnom súde, nie na rozhodcovskom súde. Pojem „súd“ v prvej vete § 2 ods. 2 ako aj v navrhovanej druhej vete odkazuje na všeobecný súd, nie na rozhodcovský súd. Je samozrejmé, že rozhodcovský súd nemôže svojim rozhodnutím zaväzovať stranu, ktorá nie je účastníkom rozhodcovskej zmluvy a rozhodcovského konania. 	
GP SR 	K čl. I k bodu 13 
Nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou § 4 ods. 3 až 5 a trváme na jej vypustení. Namietaná právna úprava vytvára značný priestor pre jej zneužitie v neprospech osôb, ktoré nemajú právnické vzdelanie. Platné znenie § 4 ods. 2 ustanovuje, že rozhodcovská zmluva musí mať písomnú formu, inak je neplatná. Nevidíme žiaden rozumný dôvod na to, aby táto zákonná podmienka mohla byť obchádzaná spôsobom navrhovaným predkladateľom. Ak by bola prijatá navrhovaná právna úprava, nemožno vylúčiť, že vznikne platná rozhodcovská zmluva bez toho, aby sa o jej existencii dozvedela druhá zmluvná strana. Presnejšie, aby sa o jej existencii dozvedela druhá zmluvná strana až pri požadovaní plnenia alebo v konaní pred rozhodcovským súdom. Nepopierame, že v iných štátoch môže byť takáto právna úprava prínosom. Viaceré rozhodcovské súdy v Slovenskej republike však svojou doterajšou činnosťou spochybnili dôveru v ich nezávislé, nestranné, objektívne a odborné rozhodovanie. Inými slovami, Slovenská republika toho času nie je pripravená na prijatie takejto právnej úpravy, a preto trváme na ponechaní platného znenia § 4. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený, GP SR ustúpila od zásadnej pripomienky. 
Po vylúčení ustanovení o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní do samostatného zákona sa ustanovenie ZoRK budú vzťahovať len na rozhodcovské konanie v obchodných veciach. V nich nie dôvod predpokladať neznalosť práva alebo neskúsenosť jednej zo strán. Navrhované ustanovenia vyplývajú z Modelového zákona. 	
GP SR 	K čl. I k bodu 15 
Nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou § 4 ods. 7 a trváme na jej vypustení. Ide o právnu úpravu, ktorú možno ľahko zneužiť. Žalovaný, ktorý nemá primerané právne vedomie, si nemusí uvedomiť, že v žalobnej odpovedi musí namietnuť neexistenciu rozhodcovskej zmluvy, inak nastanú právne účinky navrhovanej fikcie - aj neexistujúca rozhodcovská zmluva sa stane rozhodcovskou zmluvou. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený, GP SR ustúpila od zásadnej pripomienky. 
V obchodných vzťahoch nie je dôvod predpokladať a riešiť neznalosť práva. Navrhované ustanovenie vyplýva z Modelového zákona. Inštitút tzv. tichej prorogácie právomoci v analogickom kontexte ustanovuje aj čl. 24 Nariadenia Rady (ES) č. 44/2001. 	
GP SR 	K čl. I k bodu 19 
Trváme na ponechaní platného znenia druhej vety v § 8 ods. 4. Podľa navrhovaného znenia by rozhodcu nebolo možné zbaviť povinnosti mlčanlivosti ani v občianskom súdnom konaní a trestnom konaní, s čím nemožno súhlasiť. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	ČA 	GP SR ustúpila od zásadnej pripomienky, rozpor bol odstránený. 
Ustanovenie bolo preformulované podľa obyčajnej pripomienky NBS nasledovne: 
"Rozhodca je povinný, a to aj po skončení svojej funkcie, zachovávať mlčanlivosť o všetkých skutočnostiach, o ktorých sa dozvedel pri výkone svojej funkcie alebo v súvislosti s ňou, ak tento zákon neustanovuje inak. Tejto povinnosti mlčanlivosti o skutočnostiach, ktoré sa týkajú predmetu rozhodcovského konania alebo postupu v rozhodcovskom konaní, môžu rozhodcu zbaviť len účastníci príslušného rozhodcovského konania. Povinnosť mlčanlivosti rozhodcu podľa tohto zákona sa nevzťahuje na sprístupňovanie informácií orgánom činným v trestnom konaní a súdom na účely ich konania, ktoré sa týka predmetu rozhodcovského konania, postupu v rozhodcovskom konaní alebo iných skutočností súvisiacich s výkonom funkcie rozhodcu alebo s činnosťou stáleho rozhodcovského súdu.“.  	
GP SR 	K čl. I k bodu 28 
Najväčším problémom alternatívneho riešenia sporov prostredníctvom rozhodcovských súdov v Slovenskej republike je zneužitie doterajšej právnej úpravy, ktorá umožnila nebankovým subjektom a rôznym obchodným spoločnostiam a podnikateľským subjektom, aby si výlučne vo svoj prospech zriadili - či už priamo alebo nepriamo - rozhodcovské súdy. Naviazanosť rozhodcovských súdov a rozhodcov na svojich „zriaďovateľov“ je zrejmá z ich rozhodovacej činnosti, v ktorej absentuje elementárna nezávislosť rozhodcovských súdov a schopnosť rozhodcov rozhodovať objektívne, nestranne, odborne, v súlade s právnym poriadkom. Táto skutočnosť vyvoláva značnú nedôveru v tento inštitút, a to nielen u žalovaných. 

Z čl. 6 Smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/11/EÚ z 21. mája 2013 o alternatívnom riešení spotrebiteľských sporov vyplýva, že fyzické osoby poverené funkciou rozhodcu rozhodcovského súdu majú mať potrebné znalosti a zručnosti zo súdneho riešenia sporov, ale zároveň má byť zabezpečené, aby nedostávali pokyny od ktoréhokoľvek účastníka alebo jeho zástupcu, musí byť zabezpečená elementárna nezávislosť rozhodcu rozhodcovského súdu, a to z dôvodu, aby nebolo možné spochybňovať jeho rozhodnutia. 

Z navrhovaného znenia § 12 vyplýva, že zriaďovateľom rozhodcovského súdu by mohli byť záujmové združenia právnických osôb, občianske združenia a ďalšie subjekty. Nie je však jasné, akým spôsobom chce Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky zamedziť vplyvu spomínaných subjektov na činnosť rozhodcovských súdov, a tým zaistiť ich nezávislosť. 

Okrem uvedeného, zákon č. 244/2002 Z. z. o rozhodcovskom konaní ani žiaden iný zákon neupravuje poplatky za rozhodcovské konanie či odmenu pre rozhodcov. Túto otázku riešia štatúty jednotlivých rozhodcovských súdov a v tomto smere je veľká nejednotnosť. Vzhľadom na potrebu zabezpečiť nezávislosť rozhodcovských súdov a právnu istotu účastníkov rozhodcovských konaní je nutné upraviť tieto položky zákonom. Predložená novela tento problém aj naďalej necháva otvorený. 

Tieto pripomienky uplatňujeme ako pripomienky zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	GP SR ustúpila od zásadnej pripomienky, rozpor bol odstránený. 
Zákon o rozhodcovskom konaní po prijatí novely nebude regulovať rozhodovanie spotrebiteľských sporov rozhodcovskými súdmi. Navrhovaná zmena zužuje okruh osôb, ktoré budú môcť byť zriaďovateľmi stálych rozhodcovských súdov a ide teda v ústrety prednesom pripomienkovateľa.Zákonná regulácia poplatkov v obchodnej arbitráži by bola absolútne neštandardná a ohrozovala by samotnú funkčnosť obchodnej arbitráže. 
 	
GP SR 	K čl. I k bodu 48 
Trváme na tom, aby navrhované znenie § 22d bolo dopracované v tom zmysle, že proti každému uzneseniu rozhodcovského súdu o nariadení predbežného opatrenia musí byť prípustné podať žalobu na súd, aby o tejto skutočnosti boli účastníci konania poučení v uznesení o nariadení predbežného opatrenia a aby takéto uznesenie nadobudlo vykonateľnosť až na základe právoplatného rozhodnutia súdu o podanej žalobe, a ak žaloba nebola podaná, až po márnom uplynutí lehoty na podanie žaloby. Treba si uvedomiť, že navrhovaná právna úprava v § 22 ods. 3 priznáva rozhodcovským súdom oprávnenie predbežnými opatreniami zasahovať do základných práv a slobôd chránených Ústavou Slovenskej republiky a medzinárodnými dohovormi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Preto je nevyhnutné priznať účastníkom rozhodcovského konania riadnu súdnu ochranu pred zneužitím predbežných opatrení zo strany rozhodcovských súdov. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	GP SR ustúpila od zásadnej pripomienky, rozpor bol odstránený. 
Pripomienka popiera základné ustanovenia Modelového zákona. 	
GP SR 	K čl. I k bodu 50 
Nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou a trváme na ponechaní platnej právnej úpravy § 25 ods. 4. Nevidíme žiaden rozumný dôvod na vypustenie právnej úpravy, ktorá priznáva účastníkom rozhodcovského konania právo na doručenie žaloby a rozhodcovského rozsudku do vlastných rúk a ktorá v záujme rešpektovania princípu právnej istoty vylučuje dohody účastníkov o inom ich spôsobe doručovania. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	GP SR ustúpila od zásadnej pripomienky, rozpor bol odstránený. 
V obchodných vzťahoch a obchodnej arbitráži takéto sprísňovacie ustanovenie o doručovaní nie je potrebné a skôr by viedlo ku komplikáciám pri preukazovaní riadneho dourčovania a tým nadobudnutia právoplatnosti rozhodcovských rozsudkov. 	
GP SR 	K čl. I k bodu 71 
Trváme na tom, aby právna úprava § 40 bola doplnená tak, aby súd smel zrušiť rozhodcovský rozsudok aj v prípade, ak rozhodcovský súd nesprávne zistil skutkový stav alebo ak vec nesprávne právne posúdil. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	GP SR ustúpila od zásadnej pripomienky, rozpor bol odstránený. 
Pripomienka je v rozpore s Modelovým zákonom a popiera jeden z hlavných pilierov obchodnej arbitráže – nezasahovanie súdov do meritórneho posúdenia otázok rozhodcami 	
GP SR 	K čl. I k bodu 77 
Trváme na ponechaní § 45 v zákone č. 244/2002 Z. z. - jeho vypustením sa zníži ochrana a prístup súdu účastníkov rozhodcovského konania. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako pripomienku zásadného charakteru. 
 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený. GP SR ustúpila od zásadnej pripomienky. 
Obsah pripomienky bol premietnutý do návrhu novelizácie Exekučného poriadku, ktorý je súčasťou návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní (článok V). 	
GP SR 	K čl. II  
Navrhovaná novelizácia Občianskeho súdneho poriadku je duplicitná s právnou úpravou, ktorá je navrhovaná v čl. II v zákone o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní. V jednom z týchto návrhov sa musí vypustiť. Pripomienky, ktoré sme uplatnili k čl. II k návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní, v plnom rozsahu uplatňujeme aj k čl. II v tomto návrhu zákona. 	Z 	A 	GP SR ustúpila od zásadných pripomienok a tieto pripomienky prekvalifikovala na obyčajné pripomienky. 
Táto pripomienka má dve časti: 
1. požiadavka na technickú systematickú zmenu – presunutie novely v článku II do návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní, 
2. požiadavka na vykonanie vecných zmien úpravy navrhovanej v článku II. 
Pripomienka bola čiastočne akceptovaná a to v rámci jej systematického resp. technického návrhu. Novelizačný článok II (OSP) bol presunutý do návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní 
 	
KOZ SR 	Stanovisko k Návrhu zákona 
K Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 244/2002 Z. z. o rozhodcovskom konaní v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov KOZ SR nemá pripomienky. 	O 	A 	 	
ZVJS 	Pripomienka nad rámec návrhu zákona (§ 25) 
§ 25 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: 

„(5) Za účelom doručovania písomností v rámci rozhodcovského konania poskytne Zbor väzenskej a justičnej stráže rozhodcovskému súdu na jeho žiadosť informáciu o mieste výkonu väzby alebo výkonu trestu odňatia slobody obvineného alebo odsúdeného, ktorý je účastníkom rozhodcovského konania.“. 

Odôvodnenie: 

V rámci aplikačnej praxe existujú komplikácie s poskytovaním informácie o mieste výkonu väzby a výkonu trestu odňatia slobody účastníka rozhodcovského konania, pretože je osobným údajom a podľa zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov je možné osobný údaj sprístupniť len na základe osobitného zákona alebo v prípade súhlasu dotknutej osoby. Keďže žiadny osobitný zákon nerieši predmetnú problematiku, vykonanie lustrácie rozhodcovskému súdu je v súčasnosti možné až po predložení súhlasu dotknutej osoby. 	O 	N 	Pokiaľ aktuálne bydlisko niektorého účastníka rozhodcovského konania nie je známe, použije sa § 25 ods. 1 	
KS PO 	novele zákona č. 244/2002 Zz. o rozhodcovskom konaní 
Pripomienky k novele zákona č. 244/2002 Zz. o rozhodcovskom konaní 
K bodom 3 a 4 (§ 1 ods. 1 písm. a) a § 1 ods. 2) 
Rozhodcovské konanie je určené prioritne na riešenie majetkových sporov a sporov o plnenie a preto je zbytočná aj novozakladaná právomoc konať a rozhodovať v určovacích sporoch. Nedôsledne sa rozširuje aj na okruh vzťahov majúcich svoj základ v práve duševného vlastníctva, ale napríklad nemožno vylúčiť ani založenie právomoci v rodinnom práve, ktoré bude napríklad možné vďaka právnej úprave navrhovanej v novelizačnom bode 15. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

K bodu 7 (§ 2 ods. 2) 
Namietame , aby rozhodcovský rozsudok zaväzoval osobu, ktorá nie je zmluvným partnerom. Uvedené pravidlo je v rozpore s právomocou rozhodcovského súdu a jej obmedzením zaväzovať len účastníkov rozhodcovskej zmluvy. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

K bodu 13 (§ 4 ods. 3 až 5) 
Zasadne nesúhlasíme s odsekom 6, ktorý neprimerane umožňuje nedostatok písomnej formy rozhodcovskej zmluvy konvalidovať v ktoromkoľvek štádiu rozhodcovského konania, ale napríklad aj po vydaní rozhodcovského rozsudku. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

K bodu 15 (§ 4 ods. 7) 
Namietame ustanovenie, ktoré závažne narušuje princíp právnej istoty a umožňuje zneužitie rozhodcovského konania pri neexistencii režimu doručovania do vlastných rúk a v jadre znamená fikciu existencie rozhodcovskej zmluvy bez splnenia a úpravy akýchkoľvek formálnych a obsahových náležitostí. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

K bodom 38 a 71 (§ 17a a § 40) 
Navrhuje sa ústavne nekonformná koncentrácia uplatnenia námietok v rozhodcovskom konaní, pri ktorej sa navrhovateľ nijako nevysporiadal s jej súvisom s dôvodmi zrušenia rozhodcovského rozsudku. Zároveň sa v rozpore s ochranou práva na prístup k súdu zužujú aj dôvody zrušenia rozhodcovského rozsudku, kde niektoré z nich nie sú ani len vykonateľné a reálne koncipované. Vnímame návrh ako bezbrehé oprávnenie rozhodcovského súdu. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

K bodom 47 a 48 (§ 22 až 22e) 
Nekontrolovateľne sa vytvára priestor aj pre nápad agendy na všeobecné súdy a súčasne absentuje akákoľvek úprava procesu rozhodovania všeobecného súdu. Dôvody zániku predbežného opatrenia sú koncipované nejasne a chýba akýkoľvek racionálny dôvod na tom, aby účinky predbežného opatrenia trvali ďalších 30 dní po jeho zániku. Celá časť úpravy predbežných opatrení je nekoncepčná, nesystémová a nespôsobilá mať formu zákonnej úpravy zasahujúcej do práv a chránených záujmov osôb. Tak ako aj v iných častiach materiálu, ani tu nie je odôvodnená potreba zmeny súčasnej právnej úpravy a predkladateľ vôbec nedocenil riziká opisovania Modelového zákona UNCITRAL. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

K bodu 71 (§ 40 ods. 2) 
Znižuje sa úroveň ochrany a prístup k súdu a bez akejkoľvek analýzy alebo zdôvodnenia sa vypúšťajú dôvody obnovy konania ako dôvody podania žaloby o zrušenie rozhodcovského rozsudku. Tým sa celkovo znižuje úroveň ochrany práv v rozhodcovskom konaní. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

K bodu 77 (§ 45) 
V porovnaní s de lege lata právnou úpravou navrhovaná právna úprava v skutočnosti zhoršuje ochranu pred nečestným konaním. 
Podľa platnej právnej úpravy exekučný súd neudelí poverenie prípadne exekúciu zastaví, ak sa v rozhodcovskom rozsudku priznalo plnenie inter alia právom nedovolené alebo odporujúce dobrým mravom (§45 ods.1 písm.c/,ods.2 zákona č. 244/2002 Zz. o rozhodcovskom konaní). Uvedené ustanovenie je nekauzistické a efektívne poskytuje ochranu pred nezávislým súdom. Je dôležitým článkom v systéme efektívneho poskytovania spravodlivosti. Ustanovenie § 45 Zákona o rozhodcovskom konaní nie je ani príčinou viac inštančného prieskumu početných exekučných vecí založených na rozhodcovskom rozsudku. Príčinou vysokého nápadu exekučných vecí je v skutočností recidíva a svojvôľa niektorých dodávateľov finančných služieb v používaní neprijateľnej rozhodcovskej doložky. 

Navrhujeme novelizačný bod vypustiť. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

 	Z 	N 	Vyslovené potvrdenie arbitrability určovacích sporov je potrebné v dôsledku rozporuplnej a formalistickej judikatúry niektorých slovenských súdov, ktorá viedla k nedôvodne úzkemu vnímaniu arbitrability. Statusové veci naďalej ostávajú vylúčené. 
V bode 7 sa nenavrhuje, aby rozhodcovská zmluva zaväzovala osobu, ktorá nie je stranou rozhodcovskej zmluvy. Ustanovenie iba potvrdzuje právomoc všeobecných (nie rozhodcovských) súdov vydávať predbežné opatrenia voči osobám, ktoré nie sú signatármi rozhodcovskej zmluvy. Pojem „súd“ v prvej vete § 2 ods. 2 ako aj v navrhovanej druhej vete odkazuje na všeobecný súd, nie na rozhodcovský súd. 
Pripomienka k § 4 ods. 6 zrejme vychádza z nesprávneho pochopenia textu. Určite nebude možné, aby najprv prebehlo rozhodcovské konanie a bol vydaný rozhodcovský rozsudok a až potom bola uzatvorená rozhodcovská zmluva. 
Navrhované ustanovenie vyplýva z Modelového zákona. Inštitút tzv. tichej prorogácie právomoci v analogickom kontexte ustanovuje aj čl. 24 Nariadenia Rady (ES) č. 44/2001. Ak žaloba nebude žalovanému doručená, resp. ak žalovaný nedoručí žalobnú odpoveď, nenastane ani fikcia uzatvorenia rozhodcovskej zmluvy. 
Navrhované zmeny vyplývajú z Modelového zákona. 
Nerozumieme pripomienke. Ustanovenia o predbežných opatreniach vydávaných rozhodcovskými súdmi vychádzajú z Modelového zákona, ktorý je považovaný za univerzálny štandard legislatívnej úpravy rozhodcovského konania. 
Návrhy zmien vychádzajú z Modelového zákona 
Dôvod na vypustenie § 45 je podrobne vysvetlený v dôvodovej správe. 
 	
Verejnosť 	K čl. I bod 5. navrhovanej novely (§ 1, ods. 3, písm. d) 
Pripomienka: Navrhuje sa vypustiť písm. d). 

Dôvody: V Španielsku, (členskej krajine EÚ, krajine s kontinentálnym právnym poriadkom, prakticky nedotknutým anglosaským právnym systémom) posledná novela Zákona o rozhodcovskom konaní okrem iných zmien odstránila obmedzenie arbitrability v konkurze, a to okrem všeobecného znenia čl. 2 Zákona, ale aj osobitnou zmenou v zákone o konkurze:“ 
THIRD FINAL PROVISION. Amendment of la Ley 22/2003, de 9 de julio, Concursal [Act 22/2003 of 
July 9, Insolvency]. 
One. El número 4 del articulo 8 [Paragraph No. 4 of Article 8] is amended as follows: 
4. Any injunctive measure affecting the assets of the insolvent party, other than those taken in 
proceedings excluded from their jurisdiction under paragraph 1 hereof or, where appropriate, in 
accordance with the provisions of Article 52, adopted by arbitrators in arbitration proceedings, without 
prejudice to the jurisdiction of the court to order the suspension thereof, or request removal of same, 
when it deems such a measure potentially prejudicial to the conduct of the insolvency arrangement. 
Two. El apartado 1 del articulo 52 [Section 1 of Article 52] shall henceforth read as follows: 
1. A declaration of insolvency shall not per se affect mediation clauses or arbitration agreements 
signed by the insolvent party. Where the court deems that such clauses or agreements may prejudice 
the conduct of the insolvency arrangement it may order the suspension of its effects, without prejudice 
to the provisions of international treaties 

V slovenskom právnom poriadku by pri odstránení uvedeného ustanovenia bezo zmeny platili ustanovenia zákona o konkurze a reštrukturalizácií, týkajúce sa prerušenia konaní, avšak bolo by nepochybné (čo je v súčasnosti v praxi sporné), že správca môže spory, ktoré vzniknú napríklad z nevypovedaných zmlúv riešiť na základe dovtedajších alebo aj nových rozhodcovských zmlúv v rozhodcovskom konaní. 
 	O 	N 	Navrhovaný nový spôsob definovania arbitrability zodpovedá moderným právnym úpravám rozhodcovského konania v iných rozvinutých štátoch. Štáty, ktorých právna úprava odkazuje na majetkový charakter sporu zároveň majú význam tohto pojmu jednoznačne ustálený. Takéto ustálenie v slovenskom práve chýba a preto je vhodnejšie arbitrabilitu primárne definovať cez možnosť strán uzatvoriť dohodu o urovnaní. 	
Verejnosť 	K bodu 15 (doplnenie § 4 o ods. 7) 
Navrhuje sa alternatívne prevziať úpravu § 1031 dZPO napr. : 

"Rozhodcovská zmluva medzi osobami oprávnenými na podnikanie je uzavretá písomne aj vtedy, ak jedna strana ostatným stranám, alebo tretia strana všetkým stranám navrhne uzatvorenie rozhodcovskej zmluvy písomným návrhom, ak oslovená strana neodmietne uzavretie rozhodcovskej zmluvy v primeranej lehote po doručení návrhu, ak návrh výslovne obsahuje vyjadrenie, že sa bude považovať za prijatý, ak nedôjde k jeho odmietnutiu." 

Na rozdiel od pripomienkovaného znenia, ktoré zavádza fikciu písomnej formy na základe omisie žalovaného namietať neexistenciu RZ v žalobnej odpovedi, predmetná alternatíva: 
1. predpokladá ako podmienky fikcie návrh doručený adresátovi (adresátom) v predprocesnej fáze sporu, 
2. umožňuje rozhodcovskému súdu a všeobecnému súdu pracovať s písomným podkladom, pri ktorom je zjavné že pred žalobou bola druhá strana oboznámená s návrhom alebo písomným zaznamenaním (údajne uzavretej) zmluvy, pričom tento obsahuje vymedzenie rozsahu rozhodcovskej zmluvy, ktorý je ťažko posudzovať súdu v konaní pri prostom tvrdení o uzavretí zmluvy, 
3. zvyšuje právnu istotu účastníkovk, 
4. zvyšuje vymožiteľnosť rozhodcovských rozsudkov vydaných v SR pri ich výkone v cudzine, ktorý začína byť čoraz častejší s ohľadom na mobilitu, slobodu usadenia a majetkové vzťahy slovenských subjektov k zahraničiu, nehovoriac už o medzinárodnej arbitráži. 

Podľa Newyorského dohovoru sa vyžaduje predloženie rozhodcovskej zmluvy pri návrhu na uznanie, takejto povinnosti by ťažko vyhovel účastník, ktorý by napr. v Nemecku žiadal uznať RR vydaný tribunálom na území SR, ktorého základom právomoci bolo že druhá strana nenamietala tvrdenú rozhodcovskú zmluvu. 

Nenamietanie RZ totiž vyrieši iba dodržanie písomnej formy nie však už iné dôvody neplatnosti (napríklad neurčitosť zmluvy, alebo prekročenie plnej moci pr. zástupcu, ktorý svojim podaním žalobnej odpovede bez námietok neexistencie rozhodcovskej zmluvy splní podmienku zákonnej fikcie, ba ani nesúlad prejavu vôle s vôľou, alebo nedostatok vážnej vôle, ktoré môže konajúci súd v cudzine vykladať podľa tam platného práva). 

Naviac účastníkmi takýchto zmlúv pri pripomienkovanom znení môžu byť aj účastníci občianskych vzťahov - nepodnikatelia, ktorí bez právneho zastúpenia a bez toho, aby žaloba alebo upovedomenie zo strany rozhodcovského súdu malo obsahovať výzvu na podanie námietok s poučením o následkoch nepodania námietok neexistencie zmluvy budú uzatvárať zmluvu "nevedomky". Z hľadiska psychológie účastníkov takáto úprava neodľahčí všeobecné súdy, účastník, ktorý takto uzavrel rozhodcovskú zmluvu bude pravdepodobne využívať všetky dostupné procesné spôsoby na zrušenie rozhodcovského rozsudku.  	O 	N 	S argumentáciu uvedenou v pripomienke sa nestotožňujeme. Ustanovenie § 4 ods. 7 bolo po rozporovom konaní s MO SR preformulované nasledovne: "Rozhodcovská zmluva sa považuje za písomne uzavretú v rozsahu predmetu podanej žaloby aj vtedy, ak je jej existencia tvrdená v žalobe a žalovaný v žalobnej odpovedi doručenej rozhodcovskému súdu jej existenciu nenamietne.“ V odseku 7 sa upravuje vznik rozhodcovskej zmluvy v prípade, ak sa žalovaná strana zúčastní konania bez toho, že by pri svojom prvom úkone namietala právomoc rozhodcovského súdu. V takom prípade sa rozhodcovská zmluva považuje za uzatvorenú aj keď nebola dodržaná forma písomného právneho úkonu. 	
Verejnosť 	K čl. I. bod 18 (§ 6, ods. 3 navrhovaná veta in finem) 
Navrhuje sa vypustiť polvetie: "vybraná osoba nie je oprávnená ustanoviť rozhodcu" (zákon žiadnym spôsobom nevymedzuje ani neobmedzuje také oprávnenie založené zmluvou, ak by k takému záveru došla osoba určená zmluvou postačuje ak odmietne ustanoviť rozhodcu alebo ho v lehote neustanoví) a upresniť znenie nasledovne: "„Ak vybraná osoba v čase ustanovenia rozhodcu neexistuje, alebo vybraná osoba rozhodcu v dohodnutom čase neustanoví, ustanoví rozhodcu na návrh strany súd podľa § 8.“. 

 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené v súlade so zmyslovo podobnou pripomienkou AmCham 
 	
Verejnosť 	K čl. I, bod 66 navrhovanej novely (§ 34, ods. 1) 
Toto ustanovenie podľa môjho názoru odporuje záväzkom SR z hľadiska implementácie smernice o elektronickom obchode. SR musí umožniť elektronické mimosúdne riešenie sporov podľa pravidiel inak platných pre mimosúdne riešenie na jej území. 

Navrhovaná úprava znamená, že v elektronickom konaní, ktoré bude celé prebiehať elektronickou dátovou výmenou, a na konci bude vydaný rozsudok vo forme digitalizovaného/elektronického rozsudku, sa tento musí vyhotoviť v listinnej podobe a doručiť stranám poštovým stykom. Doručovanie je celkom zrejme súčasťou konania, a elektronické konanie tak zrejme zaha aj vydanie rozsudku ako elektronického dokumentu.  	O 	N 	Navrhovaná úprava je v súlade s medzinárodnými záväzkami SR vrátane práva EÚ. 
V § 34 odseku 1 sa vypúšťajú ustanovenia o podpisovaní rozhodcovského rozsudku, ktoré sú komplexnejšie upravené v § 32. Zároveň sa stanovuje, že rozhodcovský rozsudok musí mať vždy listinnú podobu. Elektronická podoba rozhodcovských rozsudkov nebude prípustná, aj keby spĺňala všeobecné požiadavky na písomnú formu právneho úkonu. 	
Verejnosť 	K čl. I. bod 71 (nové znenie § 40) 
Navrhuje sa doplnenie § 40, ods. 2 o druhú vetu: 
" Súd však rozsudok podľa ods. 1) písm. b) čísl. 1. nezruší ak žalovaný preukáže, že vec podľa práva štátu, kde pripadá do úvahy uznanie a výkon rozsudku, môže byť predmetom rozhodcovského konania" 

Odôvodnenie: V prípadoch keď je rozsudok tuzemský a žalovaný z cudziny sa domáha jeho zrušenia preto, že vec nemôže byť predmetom konania podľa právneho poriadku SR, je ťažko odôvodniteľné použitie slovenského obmedzenia arbitrability ak zákon platný v mieste výkonu rozhodnutia, napr. ruský, francúzsky alebo madarský pripúšťa rozhodovanie veci v rozhodcovskom konaní. 

Posúdenie podľa cudzieho práva by bolo viazané na preukázanie existencie cudzieho práva – teda nevychádza z iura novit curia ktoré sa cudzieho práva netýka. Takéto znenie umožní nezrušiť rozsudok, ktorého jedinou vadou je rozpor so slovenskými pravidlami arbitrability, ale v štáte účastníka alebo štáte kde má účastník majetok by bol vykonateľný. 

Vzhľadom na prísne reštrikcie predmetu konania vyháňa súčasné znenie účastníkov arbitráže zo Slovenska aj v medzinárodných veciach. Nemecký podnik na Slovensku riskuje dojednaním doložky s miestom konania na Slovensku so svojim francúzskym odberateľom, že hoci bude rozsudok podľa francúzskeho práva vykonateľný vo Francúzsku, slovenský súd ho zruší. 

Vo Francúzsku to síce exekučný súd nezoberie na vedomie (rušenie z takýchto dôvodov sa podľa Francúzska a Poľska netýka vykonateľnosti zrušeného rozsudku v týchto krajinách) ale transakčné náklady podnikateľa tak stúpajú a pokiaľ má takto zisťovať čo bude alebo nebude s prípadným rozsudkom, tak si radšej zvolí súd v Paríži, Viedni, Zurichu alebo Stockholme. 
 	O 	N 	Nové znenie § 40 sa pri definovaní dôvodov, na základe ktorých je možné požadovať zrušenie rozhodcovského rozsudku, snaží do najvyššej možnej miery reflektovať ustanovenia Modelového zákona a Newyorského dohovoru. Preto vykazuje aj vyššiu mieru podobnosti s ustanovením § 50, ktoré sa takmer nemení a na ktoré sa v ustanovení odkazuje. Pribudol tak nový dôvod zrušenia, ktorým je rozpor rozhodcovského rozsudku s verejným poriadkom Slovenskej republiky. Pojem verejný poriadok by sa pritom v súlade s medzinárodnou praxou mal vykladať reštriktívne a s ohľadom na záujem podporovať rozhodcovské konanie, najmä v oblasti medzinárodného obchodu. 
Požadovať zrušenie rozhodcovského rozsudku už nebude možné z dôvodov, pre ktoré by bola v konaní pred všeobecným súdom na mieste obnova konania. Zrušenie pre rozpor s verejným poriadkom však bude adekvátnym prostriedkom nápravy v prípadoch, keď rozhodcovské rozhodnutie bolo ovplyvnené trestným činom rozhodcu, znalca alebo svedka alebo keď tomu bránila prekážka rozhodnutej veci. Procesné pochybenia rozhodcovského súdu v konaní budú môcť byť dôvodom pre zrušenie len ak mohli mať vplyv na rozhodnutie o veci samej, čo zodpovedá nemeckej úprave (§ 1059 ZPO). 
 	
Verejnosť 	K čl. I bod 74 (§ 42 ZRK) 
Navrhuje sa doplniť ods. 2) v nasledovnom znení: 

"(2) Ak je zmluva uzavretá medzi účastníkmi, z ktorých aspoň jeden má sídlo, miesto podnikania alebo prevádzkareň mimo územia Slovenskej republiky ( v medzinárodnej obchodnej arbitráži) môžu strany výslovnou dohodou vylúčiť všetky, alebo niektoré dôvody na zrušenie rozsudku. Ak strany vylúčia všetky dôvody na zrušenie rozhodcovského rozsudku podľa § 40, rozsudok sa považuje za cudzí rozhodcovský rozsudok a na jeho uznanie a výkon sa vzťahujú ustanovenia § 46 a nasl. tohto zákona". 

Navrhuje sa zavedenie možnosti vylúčiť zrušovacie dôvody. Obdobné úpravy: švajčiarska (IPRG, čl. 192) Pre spory, kde ani jeden účastník nemá bydlisko, sídlo, miesto podnikania, alebo prevádzkareň vo Švajčiarsku, švédska – pre spory z obchodných vzťahov, kde ani jeden účastník nemá sídlo, miesto podnikania alebo prevádzku vo Švédsku (SFS 1999:116, § 51). Francúzska ( CPC čl. 1552 v spojení s čl. 1504). 

Slovenská republika by mala mať s ohľadom na lokáciu Bratislavy ambíciu pritiahnuť medzinárodné obchodné spory na slovenskú arbitráž. V zásade to znamená konkurenciu najmä viedenskému VIAC a v tomto ohľade by bola veľmi vítaná progresívna úprava vylúčenia preskúmania pre obchodné vzťahy.  	O 	N 	Nestotožňujeme sa s argumentáciu uvedenou v pripomienke. 
Pripomienka je uplatnená nad rámec navrhovaných zmien. V § 42 sa vykonáva technická zmena. Vnútorný odkaz na § 40 ods. 1 písm. h) stráca opodstatenenie vzhľadom na zmeny navrhované v § 40 ods. 1. 	
Verejnosť 	K čl. I bod 75 (§ 43 ods. 1 ZRK) 
Navrhuje sa doplniť za slová "neplatnosti rozhodcovskej zmluvy alebo nemožnosti riešiť predmet sporu v rozhodcovskom konaní" súslovie "vysloví neplatnosť rozhodcovskej zmluvy, alebo nemožnosť riešiť predmet sporu v rozhodcovskom konaní v osobitnom výroku, a" 

Dôvody: Doterajšia úprava nestanovuje povinnosť súdu vysloviť neplatnosť rozhodcovskej zmluvy alebo nedostatok arbitrability vo výroku, a tak je možné pri generálnej rozhodcovskej zmluve, alebo viacerých sporoch z jedného zmluvného vzťahu medzi tými istými stranami aj možnosť vydania dvoch rozsudkov (napr. dvomi súdmi) z ktorých jeden posúdi zmluvu ako platnú a druhý ako neplatnú, pričom odôvodnením skoršieho rozsudku o zrušení/ nezrušení rozhodcovského rozsudku nie je priamo viazaný ani všeobecný súd ani rozhodcovský súd.  	O 	N 	Zmena súvisí s preformulovaním dôvodov pre podanie žaloby o zrušenie rozhodcovského rozsudku. K obsahovej zmene nedochádza. 	
Verejnosť 	K čl I. bod 83 (§ 50, ods. 2) 
Navrhuje sa doplniť druhá veta, v znení: " Nesprávne právne posúdenie veci nezakladá rozpor s verejným poriadkom Slovenskej republiky. Dôvody odopretia na návrh podľa ods. 1) nezakladajú rozpor s verejným poriadkom." 

V dôvodovej správe sa uvádza ako výkladové pravidlo reštrikrtívny výklad rozporu s verejným poriadkom. Súčasný trend v súdnej praxi je však opačný, s výrazne extenzívnym výkladom rozporu s verejným poriadkom, kde sa často verejným poriadkom nahrádza skutočnosť, že účastník návrh na odopretie nepodal, a judikuje sa odopretie uznania podľa ods. 2 pri naplnení podmienok podľa ods. 1), ktoré už dnes logicky sú vyhradené procesnej aktivite účastníka. Preto je nevyhnutné pretaviť zásadu z dôvodovej správy do explicitnej normy.  	O 	N 	Pracovná skupina o zahrnutí navrhovanej vety uvažovala v rámci diskusie. Výsledkom diskusie bola nakoniec zhoda na tom, že doplnenie danej formulácie nie je nevyhnutne potrebné do tohto paragrafu.  	
Verejnosť 	Ustanoveniam nedotknutým navrhovanou novelou 
K § 44 ZRK 

Navrhuje sa upraviť znenie ods. 1 takto: 
"(1) Tuzemský rozhodcovský rozsudok je rozhodcovský rozsudok vydaný na území Slovenskej republiky, alebo vydaný v rozhodcovskom konaní s miestom konania na území Slovenskej republiky, okrem rozsudku vydaného v medzinárodnej obchodnej arbitráži podľa § 42, ods. 2 tohto zákona." 

Doplnenie zodpovedá ako prevládajúcej súdnej praxi, ktorá považuje miesto konania za rozhodné pre posúdenie pojmu miesta vydania (ktorý nie je špecifikovaný v zákone) tak aj návrhu zmeny v § 42. 

K § 46 ZRK 

Navrhuje sa upraviť znenie ods. 1 takto: 

"(1) Cudzí rozhodcovský rozsudok je na účely tohto zákona rozhodcovské rozhodnutie, ktorým sa rozhodlo v rozhodcovskom konaní o veci samej a bolo vydané: 
a) na území iného štátu ako Slovenskej republiky, 
b) v konaní s miestom konania mimo územia Slovenskej republiky, 
c) v medzinárodnej obchodnej arbitráži podľa § 42, ods. 2 zákona." 
 	O 	N 	Pripomienka je uplatnená nad rámec navrhovaných zmien. 
Platná právna úprava v § 44 a § 46 je podľa nášho názoru zrozumiteľná a účelná.  	
Verejnosť 	Čl. II 
Navrhuje sa samostatne upraviť pre medzinárodnú arbitráž vecnú príslušnosť krajských súdov, resp. vecnú a miestnu príslušnosť Krajského súdu v Bratislave. 

Na konanie o uznaní a výkone cudzích rozhodcovských rozsudkov, a na konanie v medzinárodnej obchodnej arbitráži podľa § 42, ods. 2 Zákona o rozhodcovskom konaní je príslušný Krajský súd Bratislava" Navrhuje sa tak špecializácia v súdnych konaniach týkajúcich sa medzinárodnej arbitráže. 

Napríklad vo Švajčiarsku zrušovanie rozhodcovských nálezov v medzinárodnej arbitráži podľa IPRG je vyhradené Spolkovému súdu /najvyššiemu civ. súdu/ ak strany v dohode neoptujú pre kantonálny súd. Pred Bundesgerichthofom pritom konanie o zrušovacích žalobách trvá približne 3 mesiace. Konanie má povahu rechtsbeschwerde teda vylúčené sú novoty v dokazovaní ako aj ďalšie preskúmavanie. 

Slovenská úprava s príslušnosťou všeob. súdov prvého stupňa predlžuje zrušovacie konanie a súčasne z neho robí pravidlo. Naviac však, s ohľadom na úzke vymedzenie dovolacích dôvodov sa na Slovensku netvorí jednotná judikatúra v arbitrážnych veciach ale sa táto drobí podľa prístupu odvolacích súdov.  	O 	N 	Článok II - novelizácia OSP bola z návrhu zákona vypustená. Je obsiahnutá v návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní. V predloženom návrhu novely zákona č. 244/2002 Z. z. bola doplnená v článku II novelizácia zákona č. 371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov SR.  	
Verejnosť 	K bodu 28.(§ 12) a bodu 87 (§ 54b) 
Navrhovaný text § 12, ods. 1 znie 

(1) Zriaďovateľom stáleho rozhodcovského súdu môže byť len záujmové združenie právnických osôb, občianske združenie, alebo komora zriadená zákonom alebo na základe zákona 7b). Právnická osoba je povinná na svoje náklady zriadiť a udržiavať stály rozhodcovský súd, ak to ustanovuje osobitný predpis.7c) 

Podľa dôvodovej správy zmyslom obmedzenia práva zriadiť SRS je potreba obmedziť konflikt záujmov najmä v prípade obchodných spoločností ktoré boli zriaďovateľmi obchodných spoločností. Sledovaný cieľ úprava nedosiahne najmä v spojení s navrhovaným znením § 54b. Podľa dôvodovej správy sa predpokladá inštitucionálny reštart rozhodcovských súdov. Tým, že zriaďovatelia - obchodné spoločnosti budú mať možnosť vstúpiť do združení, resp. ich založiť, bude znamenať, že iba nominálne sa zmení zriaďovateľ a kritizované prepojenia účastníkov či právnych zástupcov, 

Toto je potrebné riešiť najmenej zverejnením takých prepojení a to napríklad aj v úprave správy o činnosti SRS, uvedenej v § 12, ods.6 napríklad takto: 

(6) Zriaďovateľ stáleho rozhodcovského súdu vždy do 30. apríla nasledujúceho kalendárneho roka zverejní na svojom webovom sídle správu o činnosti za predchádzajúci kalendárny rok. Súčasťou správy je aj zoznam členov zriaďovateľa- obchodných spoločností, ktoré boli zriaďovateľmi stálych rozhodcovských súdov podľa § 12 ZRK v znení platnom do 1.6.2014, ako aj zoznam advokátov - členov zriaďovateľa. 

Pre obmedzenie konfliktu záujmu zriaďovateľov - obchodných spoločností a záujmu na nezaujatom rozhodovaní sporov navrhujem skrátenie prechodného obdobia na 3 mesiace od účinnosti zákona, a súčasne zmenu znenia § 54b takto: 

(1) Stály rozhodcovský súd zriadený pred 1. aprílom 2014, ktorého zriaďovateľ nespĺňa podmienky § 12, ods. 1 tohto zákona, zaniká dňom účinnosti zákona; na právne vzťahy vzniknuté pred účinnosťou zákona sa použije ods. 2) a § 12 ods. 7 primerane. 
(2) Ak rozhodcovská zmluva odkazuje na stály rozhodcovský súd zriadený podľa doterajších predpisov, ktorého pôvodný zriaďovateľ nespĺňa od 1. apríla 2014 podmienky ustanovené týmto zákonom pre zriaďovateľa stáleho rozhodcovského súdu, a pôvodný zriaďovateľ stáleho rozhodcovského súdu sa stane členom iného zriaďovateľa stáleho rozhodcovského súdu za účelom splnenia týchto podmienok, platí, že rozhodcovská zmluva odkazuje na stály rozhodcovský súd zriadený v súlade s týmto zákonom týmto iným zriaďovateľom, ibaže sa strany rozhodcovskej zmluvy dohodli inak.“ 

Lehota na splnenie podmienok v navrhovanej novele môže s ohľadom na tieto podmienky slúžiť len jedinému účelu a to je postup, pri ktorom zriaďovatelia-obchodné spoločnosti založia v lehote "vlastné" záujmové združenia právnických osôb alebo občianske združenia, pričom nevznikne ani inštitucionálny odstup, ktorý by mohol vzniknúť v prípade, ak by zriaďovatelia - obchodné spoločnosti mohli len vstúpiť do iných zriaďovateľov v krátkej lehote, ktorá by neumožnila prípravu "vlastných" prepojených združení.  	O 	N 	Súčasný stav, keď v Slovenskej republike existuje 136 stálych rozhodcovských súdov, z ktorých mnohé sú neaktívne, resp. prevádzkované za účelom zisku pre ich zriaďovateľa nie je žiaduci. Navrhovaná zmena v § 12 ods. 1 je kľúčovou súčasťou celej novely.Zákon o rozhodcovskom konaní podľa návrhu zákona nebude regulovať rozhodovanie spotrebiteľských sporov rozhodcovskými súdmi. Navrhovaná zmena zužuje okruh osôb, ktoré budú môcť byť zriaďovateľmi stálych rozhodcovských súdov.  	
Verejnosť 	K bodu 21 
Navrhuje sa doplniť: 
Námietku nemožno odôvodniť rozhodovaním rozhodcu, ustanovením rozhodcu na návrh jednej zo strán, ani vzťahom medzi účastníkom a zriaďovateľom rozhodcovského súdu, ak bol tento vzťah zverejnený v správe o činnosti rozhodcovského súdu zverejnenej pred uzatvorením rozhodcovskej zmluvy. 

Dôvody: V rozhodcovskom konaní sa rozšírilo využívanie námietok predpojatosti ako aj zrušovacieho dôvodu vylúčenia rozhodcu pre "vzťah medzi zriaďovateľom a rozhodcami" či medzi "účastníkom a zriaďovateľom" a to spôsobom pri ktorom v neustálenej judikatúre možno rozoznať konštatovanie vylúčenia všetkých zapísaných rozhodcov pre fiktívny vzťah so zriaďovateľom (iba na základe konštatovania, že existencia stáleho rozhodcovského súdu je závislá od zriaďovateľa) bez prihliadania ku konkrétnym dôvodom vylučujúcim zaujatosť (napríklad geografickú vzdialenosť a rozdielne vzdelanostné zázemie rozhodcov a zriaďovateľa, spôsob odmeňovania, náhodné prideľovanie, možnosť ustanovenia rozhodcu mimo zoznamu etc). Je správne obmedzovať konflikt záujmov medzi zriaďovateľom a rozhodcami, resp. účastníkmi a inštitucionálne zmeny smerujúce k "odstrihnutiu" zriaďovateľov od obch. spol. sú hodné podpory, avšak námietky a samotný inštitút vylúčenia nesmú vyústiť do vylučovania rozhodcov a rušenia RR na báze všeobecných konštatovaní. 

Súčasne navrhujeme zaviesť zodpovednosť účastníka za overenie verejne dostupných informácií o rozhodcovi, a to vo forme doplnenia vety za súčasné znenie § 9, ods. 1, ktorá má znieť: "Účastník rozhodcovskej zmluvy vzťahujúcej sa na spory z obchodných záväzkových vzťahov, je povinný sa oboznámiť s verejne dostupnými informáciami o rozhodcovi pred tým, než sa zúčastní alebo vysloví súhlas s jeho ustanovením. Skutočnosti, ktoré účastník zmluvy nezistil nedbanlivosťou, nemožno namietať ako dôvod zaujatosti." 

V súčasnej európskej arbitrážnej praxi civilné súdy v západnej Európe opakovane judikujú, že strana je povinná vykonávať "reasonable inquiry" ohľadne zaujatosti rozhodcu na báze verejne dostupných informácií. Tento princíp má rozdeliť procesné riziko v obchodnej arbitráži kde je rozhodcovská komunita pomerne malá a dochádza tak k verejne známym prepojeniam zo starších arbitráží, advokátskej či vzdelávacej činnosti a členstva v stavovských organizáciách. Súčasne obmedzuje namietanie takých verejne známych dôvodov, ktoré mali/museli byť známe účastníkom pred ustanovením rozhodcu, avšak ich nenamietali spoliehajúc sa na to, že povahu notoriety niektorých skutočností zákon nevylučuje z časového rozlíšenia prípustnosti (o tom čo sa dozvedel po ustanovení rozhodcu). Pri notorietach tak explicitne odpadá potreba preukazovať, kedy sa účastník o dôvode dozvedel. Návrh zvyšuje právnu istotu, že pri ustanovení rozhodcu nebude môcť účastník dodatočne namietať zaujatosť pre skutočnosti, ktoré vedel už pred ustanovením rozhodcu avšak je rozhodca, súd alebo protistrana v dôkaznej núdzi o tej skutočnosti, že dôvod na námietky bol známy účastníkovi už pred ustanovením rozhodcu alebo pri jeho ustanovení.  	O 	N 	Úpravu považujeme za dostatočnú. Navrhované úpravy v § 9 majú za cieľ zosúladiť proces podávania námietok s článkom 13 Modelového zákona. Námietku zaujatosti voči rozhodcovi, ktorého namietajúci účastník vymenoval alebo zúčastnil sa pri jeho menovaní (napr. schválením zoznamu vhodných kandidátov, z ktorých výber urobila vybraná osoba) bude možné vzniesť len z dôvodov, o ktorých sa dotknutý účastník dozvedel až po vymenovaní rozhodcu. Proces uplatňovania a rozhodovania o námietkach si môžu upraviť strany dohodou alebo ich bude upravovať rokovací poriadok stáleho rozhodcovského súdu. Rokovací poriadok SRS môže napríklad ustanoviť, že o námietkach bude rozhodovať niektorý z jeho orgánov, alebo priamo zriaďovateľ. Ak taká úprava nebude existovať, o námietkach bude v súlade s ustanoveniami Modelového zákona rozhodovať rozhodcovský súd, t.j. v prípade jedného rozhodcu samotný rozhodca a v prípade viacčlenných senátov ostatní členovia senátu. Ak nebude námietke vyhovené, bude sa môcť namietajúca strana obrátiť na všeobecný súd. Ak aj ten odmietne námietke vyhovieť, žiadny ďalší opravný prostriedok nebude prípustný. Naopak, voči rozhodnutiu všeobecného súdu o vyhovení námietke zaujatosti bude možné podať odvolanie 
 	
Verejnosť 	nad rámec návrhu zákona 
V nadväznosti na moju zásadnú pripomienku k návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov požadujem do tohto návrhu zákona zakomponovať novelizačné body, ktoré zabezpečia vylúčenie spotrebiteľských sporov z pôsobnosti rozhodcovských súdov v znení (v príslušnom poradí): 

1. V § 1 sa odsek 3 dopĺňa písmenom e), ktoré znie: 

„e) ktorých predmetom je uplatňovanie nároku spotrebiteľa alebo dodávateľa vyplývajúceho zo spotrebiteľskej zmluvy, uplatňovanie iného nároku súvisiaceho so spotrebiteľskou zmluvou alebo ochrana práv spotrebiteľa.“. 

2. V § 31 ods. 3 sa vypúšťa druhá veta vrátane poznámky pod čiarou k odkazu 13a. 

3. V § 33 ods. 2 sa vypúšťa tretia až piata veta vrátane poznámok pod čiarou k odkazom 13b a 13c. 

4. V § 40 ods. 1 sa vypúšťa písmeno j). 

5. Za § 54a sa vkladá § 54b, ktorý vrátane nadpisu znie: 

„§ 54b 
Prechodné ustanovenia 
k úpravám účinným od 1. mája 2014 

Na konania vo veciach podľa § 1 ods. 3 písm. e) začaté pred 1. májom 2014 sa použijú predpisy účinné do 30. apríla 2014.“. 

Túto pripomienku považujte za zásadnú. 
 	O 	ČA 	Z upravených znení napr. § 1 ods. 4 § 31 ods. 3, § 33 ods. 2 § 40 ods. 1 vyplýva požiadavka uvedená v pripomienke. 
Najmä z navrhovaného § 1 ods. 4, podľa ktorého "v rozhodcovskom konaní podľa tohto zákona nemožno rozhodovať ani spory medzi dodávateľom a spotrebiteľom vyplývajúce zo spotrebiteľskej zmluvy alebo súvisiace so spotrebiteľskou zmluvou, ktoré možno rozhodovať v spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní," jednoznačne vyplýva pôsobnosť zákona č. 244/2002. 
Prechodné ustanovenie bolo dopracované 	
Verejnosť 	BOD 6 
- vhodnejšou úpravou vylúčenia rozhodovania spotrebiteľských sporov v rozhodcovskom konaní podľa zákona č. 244/2002 Z. z. by bolo znenie, že v rozhodcovskom konaní podľa tohto zákona nemožno rozhodovať ani spory, na ktoré sa vzťahuje zákon č. ..... o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní, 
- resp. k navrhovanému zneniu pripojiť poznámku pod čiarkou s odkazom na zákon č. ..... o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní 
 	O 	A 	Znenie bolo preformulované. 	
Verejnosť 	BOD 15 
- navrhované znenie vytvára fikciu rozhodcovskej zmluvy bez preukázania dohody na právomoci rozhodcovského súdu aj v prípade, že táto vôbec nebola medzi účastníkmi dohodnutá; postačuje tvrdenie rozhodcovskej zmluvy v žalobe, nie jej skutočné preukázanie / uzavretie. 	O 	ČA 	Ustanovenie § 4 ods. 7 bolo po rozporovom konaní s MO SR preformulvoané takto:„Rozhodcovská zmluva sa považuje za písomne uzavretú v rozsahu predmetu podanej žaloby aj vtedy, ak je jej existencia tvrdená v žalobe a žalovaný v žalobnej odpovedi doručenej rozhodcovskému súdu jej existenciu nenamietne.“.  	
Verejnosť 	BOD 28 
- podľa dôvodovej správy, iné právnické osoby (napr. obchodné spoločnosti) nebudú môcť byť zriaďovateľom SRS. Táto zmena má viesť k obmedzovaniu vzniku konfliktu záujmov medzi zriaďovateľom a požiadavkou na nestranné a spravodlivé riešenie sporov. Pokiaľ je SRS zriadený primárne za účelom generovania zisku pre svojho zriaďovateľa, vedie to k nezdravej motivácii rozhodovať čo najväčší počet sporov za účelom účtovania poplatkov za rozhodcovské konanie. To môže následne spôsobiť absenciu nestrannosti pri rozhodovaní sporov, ktorých účastníkmi sú strany, ktoré generujú podstatnú časť sporovej agendy konkrétneho rozhodcovského súdu. 
- Podľa ustanovenia § 22f Občianskeho zákonníka, na ochranu svojich záujmov alebo na dosiahnutie iného účelu môžu právnické osoby vytvárať záujmové združenia právnických osôb. Uvedené teda nevylučuje založenie združenia právnických osôb aj za účelom dosahovania zisku (porovnaj napr. ...............). 
- Príjmom SRS sú len poplatky hradené účastníkmi konania, predkladaná novela zákona zároveň nevylučuje, aby takéto poplatky vyberali SRS, ktorých zriaďovateľom bude záujmové združenie právnických osôb, občianske združenie, alebo komora zriadená zákonom alebo na základe zákona. Predkladateľom načrtnutý údajný konflikt záujmov predkladanou novelou zákona nedosiahne, 
- o. i. nie je zrejmé, z čoho a z akých zdrojov predkladateľ údajný konflikt vyvodzuje, t. j. či vychádza z objektívnych skutočností alebo je to len jeho subjektívny názor, 
- pravdepodobným hlavným zámerom predkladateľa (možno vychádzať aj z prezentácii načrtnutých na XIX dňoch práva organizovaných SAK) novely bolo dosiahnutie zrušenia tých rozhodcovských súdov, ktoré sú neaktívne (nevykonávajúce svoju činnosť), no napriek uvedenému sú stále registrované, pričom nie je možné dosiahnuť ich výmaz. 
- efektívnejším spôsobom ako dosiahnuť výmaz neaktívnych SRS ako aj odstránenie údajného konfliktu, by bolo stanovenie povinnosti prevádzkovateľovi, aby mal ako jediný predmet činnosti zapísaný „zriadenie a prevádzkovanie stáleho rozhodcovského súdu“ obdobne ako je tomu v prípade spoločností poskytujúcich právne služby, ktorých jediným predmetom podnikania môže byť len „poskytovanie právnych služieb“; ak by predkladateľ stanovil lehotu, v ktorej musia SRS uviesť svoje predmety činnosti do súladu s novelou (aby bol jedinou činnosťou prevádzkovanie a udržiavanie SRS), a v prípade jej nesplnenia bol následkom výmaz SRS, dosiahol by tým jednak výmaz neaktívnych SRS a zároveň kontinuitu tých SRS a rozhodovanie ich sporov, ktoré túto podmienku v stanovenej lehote splnia. Zároveň by sa tým odbremenili aktívne SRS, ktoré v zmysle predkladaného návrhu budú musieť vytvárať združenia resp. iné právne formy, aby splnili podmienku zriaďovateľa, 
- ani samotný modelový zákon UNCITRAL, na ktorý sa predkladateľ v mnohých prípadoch odvoláva, neustanovuje podmienku, že zriaďovateľom by nemohla byť obchodná spoločnosť, resp. stanovuje podmienku, že zriaďovateľom by výlučne mohlo byť len záujmové združenie právnických osôb, občianske združenie, alebo komora zriadená zákonom alebo na základe zákona 
 	O 	N 	Súčasný stav, keď v Slovenskej republike existuje 136 stálych rozhodcovských súdov, z ktorých mnohé sú neaktívne, resp. prevádzkované za účelom zisku pre ich zriaďovateľa nie je žiaduci. Navrhovaná zmena v § 12 ods. 1 je kľúčovou súčasťou celej novely.Zákon o rozhodcovskom konaní podľa návrhu zákona nebude regulovať rozhodovanie spotrebiteľských sporov rozhodcovskými súdmi. Navrhovaná zmena zužuje okruh osôb, ktoré budú môcť byť zriaďovateľmi stálych rozhodcovských súdov. 	
Verejnosť 	BOD 41 
- v dôvodovej správe je tento bod vynechaný, nie je zrejmé aké prípady podľa OSP má predkladateľ návrhu na mysli, navrhujeme odkaz na ustanovenia OSP  	O 	N 	Situácie litispendencie medzi rozhodcovských a súdnych konaní sa riešia v rámci novelizácie ustanovení OSP v návrhu zákona. o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	
Verejnosť 	BOD 46 – 48  
- rozhodcovský súd bol už na základe doterajšieho znenia zákona oprávnený nariadiť predbežné opatrenie, pričom pred jeho nariadením si mohol aj bez výslovného znenia v zákone vyžiadať vyjadrenie druhého účastníka konania, 
- v súvislosti s uvedeným možno poukázať na úpravu OSP, kde súd vydá predbežné opatrenia aj bez vypočutia druhého účastníka konania, resp. môže nastať situácia, že predbežné opatrenie bude nariadené až rozhodnutím odvolacieho súdu, pričom účastník konania, voči ktorému bolo predbežné opatrenie sa o nariadení predbežného opatrenia dozvie (bez možnosti sa vyjadriť alebo podať opravný prostriedok) až z rozhodnutia odvolacieho súdu, 
- ak bolo úmyslom predkladateľa zaviesť kontrolný mechanizmus pri vydaní predbežných opatrení rozhodcovským súdom, efektívnejšie sa javí odkaz na OSP a možnosť zrušiť rozhodcovským súdom nariadené predbežné opatrenia obdobne ako pri rozhodovaní rozhodcovského súdu o právomoci vec prejednať a rozhodnúť (t. j. opravný prostriedok proti rozhodnutiu všeobecného súdu by bol prípustný len v prípade, ak by všeobecný súd rozhodol inak ako rozhodcovský súd), 
- určenie lehoty, v ktorej o námietke proti nariadeniu predbežného opatrenia rozhodcovského súdu rozhodne všeobecný súd je súladné s účelom inštitútu predbežného opatrenia. 
 	O 	N 	Oprávnenie vydávať predbežné opatrenia majú rozhodcovské súdy aj podľa existujúcej právnej úpravy. 
Nejde len o mechanické opisovanie Modelového zákona ale o precíznu reguláciu postupu rozhodcovského súdu, účastníkov a všeobecných súdov v otázkach vydávania predbežných opatrení, ktorá v doterajšom veľmi stručnom texte § 22 ZoRK chýbala. 
K vydaniu predbežného opatrenia bez vedomia druhého účastníka bude môcť dôjsť iba vtedy, ak sa na takej možnosti strany v rozhodcovskej zmluve dohodli. Takéto rozhodcovské predbežné opatrenia nebudú exekučným titulom, zatiaľ čo predbežné opatrenia vydané rozhodcami po vypočutí všetkých účastníkov exekučným titulom budú, ako to ustanovuje navrhované znenie § 22c ods. 1.Pripomienka popiera základné ustanovenia Modelového zákona. 

Verejnosť 	BOD 64 
- myslí sa uvedeným na konci odseku? 
- za predpokladu, ak sa majú spory zo spotrebiteľských zmlúv rozhodovať podľa osobitného zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní, je na mieste vypustenie poslednej vety odseku: „Pokiaľ uzavretiu spotrebiteľskej zmluvy predchádzala nekalá obchodná praktika, nemožno prisúdiť plnenie v celom rozsahu.“ 
 	O 	A 	Ustanovenie § 33 ods. 2 bolo na rozporovom konaní k zásadným pripomienkam MH SR preformulované nasledovne: 
„(2) Rozhodcovský súd musí v rozhodcovskom konaní rozhodnúť o každom návrhu uvedenom v žalobe alebo vo vzájomnej žalobe alebo uplatnenom dodatočne počas rozhodcovského konania; nesmie však prekročiť medze uplatnených návrhov. Rozhodcovský súd môže vydať čiastočný rozhodcovský rozsudok o právnom základe alebo o časti uplatneného nároku, musí však vo výrokovej časti uviesť, že ide o čiastočný rozhodcovský rozsudok.“ 
 	
Verejnosť 	BOD 65 
- § 33 zák. č. 244/2002 Z. z. nemá odsek 3 	O 	A 	 	
Verejnosť 	BOD 67 
- pri komparácii s OSP - v zmysle ustanovenia § 152 ods. 1 veta prvá OSP, súd rozhoduje rozsudkom vo veci samej, pričom vecou samou sa rozumie nárok, ktorý bol predmetom konania, a jeho príslušenstvo s výnimkou trov konania. Ustanovenie § 167 ods. 1 veta druhá OSP príkladmo určuje prípady rozhodovania uznesením, medzi ktoré patrí aj rozhodovanie o trovách konania. Vzhľadom na procesný charakter rozhodnutia o trovách konania by toto malo mať formu uznesenia, nie rozsudku, 
- ak by zostala forma rozsudku, bolo by možné toto rozhodnutie napadnúť žalobou o zrušenie rozhodcovského rozsudku, 
- vhodné zmeniť na „rozhodcovské uznesenie“ 
 	O 	N 	Navrhovaná úprava nadväzuje vo všeobecnosti na koncepciu platnej právnej úpravy - porov. prvnú vetu v § 34 ods. 4.  	
Verejnosť 	BOD 72 
- Doterajšia lehota 30 dní odo dňa doručenia rozhodcovského rozsudku je postačujúca; 
- účastníci konania nie sú v „nerovnom postavení“ ako sa to predpokladá v spotrebiteľských sporoch, 
- vyžaduje sa vyššia miera právneho vedomia a obozretnosti účastníkov konania, vo väčšie prípadov ide o spory medzi podnikateľmi, pričom účastníci konania sú zastúpení advokátmi, 
- pri porovnaní úpravy lehôt v OSP je na podanie dovolania (ako mimoriadneho opravného prostriedku, úprava svojou podstatou najbližšia úprave žaloby na zrušenie rozhodcovského rozsudku) postačujúca lehota 30 dní. 
- „materiálnym prameňom“ navrhovanej úpravy je podľa osobitnej časti dôvodovej správy „kompromis“ medzi doterajšou úpravou a lehotou 90 dní stanovenou v Modelovom zákone UNCITRAL. Je neprípustné, aby predkladateľ návrhu pri stanovení tak zásadných lehôt ako je lehota na podanie žaloby na zrušenie rozhodcovského rozsudku vychádzal len z domnienky z „akéhosi kompromisu“ medzi lehotou 30 a 90 dní. Predkladateľ návrhu by mal objektívne zdôvodniť, prečo je potrebné lehotu 30 dní predĺžiť na lehotu 60 dní. Svoje odôvodnenie by mal zároveň podložiť napr. dôkazmi preukazujúcimi, že žaloby sú vo väčšine prípadov podávané po lehote, medzi 30-tym a 60-tym dňom a preto je potrebné uvedenú lehotu predĺžiť práve na lehotu 60 dní. 
- z praxe nemáme vedomosť o tom, že by boli žaloby podávané po lehote a je teda dôvod na predĺženie lehoty, skôr naopak. Žalobcovia sú zastúpení kvalifikovaným právnym zástupcom a žaloby sú v mnohých prípadoch dokonca podané v predstihu 
 	O 	N 	Modelový zákon stanovuje lehotu na podanie žaloby až 90 dní. Navrhovaná 60-dňová lehota predstavuje kompromis medzi doterajším znením zákona a ustanoveniami Modelového zákona. 	
Verejnosť 	K bodu 77. zrušenie § 45 - návrh na nahradenie úpravou medzinárodnej arbitráže a súvisiace zmeny 
Navrhuje sa medzi novo koncipovanú štvrtú hlavu a piatu hlavu (navrhuje sa prečíslovanie na šiestu hlavu) umiestniť nový § 45 značený nadtitulom "Piata hlava Medzinárodné rozhodcovské konanie" v nasledovnom znení: 

1) Medzinárodné obchodné rozhodcovské konanie je rozhodcovské konanie v sporoch s z medzinárodného obchodného styku, ak je splnená čo i len jedna z nasledujúcich podmienok: 
a) najmenej jeden účastník nemá sídlo, bydlisko alebo organizačnú zložku na území Slovenskej republiky, 
b) dojednané miesto konania je mimo územia Slovenskej republiky, 
c) dojednané pravidlá konania sú medzinárodné pravidlá alebo pravidlá medzinárodnej rozhodcovskej inštitúcie, 
d) dojednané miesto konania je v Slovenskej republike, a ani jedna strana konania nemá sídlo, miesto podnikania, alebo organizačnú zložku v Slovenskej republike. 
2) V medzinárodnom obchodnom rozhodcovskom konaní nemožno riešiť spotrebiteľské spory ani v prípade ak si strany dojednali použitie obchodného práva. 
3) V medzinárodnom obchodnom rozhodcovskom konaní sa neuplatňujú ustanovenia o písomnej forme rozhodcovskej zmluvy. 
4) Ak ani jedna strana konania nemá sídlo, miesto podnikania, alebo organizačnú zložku v Slovenskej republike, strany sa môžu dohodnúť na vylúčení ktoréhokoľvek alebo všetkých dôvodov na zrušenie rozhodcovského rozsudku. 
5) V prípade dohody podľa ods. 4 sa na uznanie a výkon rozhodcovského rozsudku použijú ustanovenia šiestej hlavy, verejným poriadkom sa rozumie medzinárodný verejný poriadok, vrátane zásady podpory medzinárodného obchodného rozhodcovského konania. Uznanie a výkon rozhodcovského rozsudku vydaného v medzinárodnom obchodnom rozhodcovskom konaní nemožno odoprieť pre rozpor účastníkmi zvoleného alebo rozhodcovským súdom určeného rozhodného práva s verejným poriadkom. 
6) Pri uznaní a výkone rozhodcovského rozsudku a predbežného opatrenia vydaného v medzinárodnom rozhodcovskom konaní súd oprávnený na uznanie a výkon rozhodnutia vychádza pri posúdení právomoci rozhodcovského rozsudku so skutkových zistení obsiahnutých v rozhodcovskom rozsudku, dôkazy neuplatnené v rozhodcovskom konaní sú neprípustné. 

Do dôvodovej správy: 

Medzi ustanovenie o výkone tuzemského rozhodcovského rozsudku a cudzieho rozhodcovského rozsudku sa vkladá ustanovenie zhrňujúce procesnú úpravu na podporu medzinárodného obchodného rozhodcovského konania (medzinárodnej obchodnej arbitráže). Podľa navrhovaného ustanovenia sa označuje konanie za istých objektívne existujúcich skutočností za medzinárodné (berúc do úvahy jednoduché vymedzenie v čl. 1504 francúzskeho Code de civil procedure (po zmenách v r. 2011, ktoré znie: Arbitráž je medzinárodná keď sú jej predmetom medzinárodné obchodné záujmy) až po prepracované ustanovenia švajčiarskeho IPRG či švédskeho zákona o arbitráži. 

V medzinárodnej arbitráži môže dôjsť k vydaniu tuzemského rozhodcovského rozsudku (ak len miesto konania je mimo SR ale rozsudok je vydaný v SR, prípadne ak je aj miesto konania v SR a aspoň jeden účastník je zahraničná osoba, ktoráý nevykonáva podnikanie na Slovensku, alebo pri voľbe medzinárodných pravidiel). Pre medzinárodnú arbitráž sa upúšťa od požiadavky písomnej formy (aj tak už rozšírenej a zmäkčenej ustanoveniami o voľbe práva, a v medzinárodnom kontexte aj neexistenciu písomnej formy rozhodcovskej doložky napr. v medzinárodných konaniach vo Francúzsku, pričom cudzie rozhodcovské rozsudky vydané v takom konaní sú vykonateľné na území SR). 

Ods. 4 prevzatím znenia čl. 192 IPRG resp. obdobnej úpravy švédskeho zákona o arbitráži (s obmedzením iba na obchodné spory) umožňuje vylúčiť dôvody na zrušenie rozhodcovského rozsudku. Na základe takejto dohody je akýkoľvek rozsudok v medzinárodnom spore (vrátane konania na území SR) predmetom postupu podľa šiestej hlavy, teda uznania a výkonu cudzieho rozhodcovského rozsudku. To umožňuje zachovať minimálne dôvody na odopretie výkonu rozsudku, a súčasne umožňuje porovnateľnú právnu istotu, akú v medzinárodnej arbitráži predstavujú Paríž, Zurich či Štokholm. 

V ods. 5) odkaz na medzinárodný verejný poriadok a zásadu podpory medzinárodného rozhodcovského konania súčasne znamená vylúčenie odopretia rozsudkov pre také dôvody "rozporu s verejným poriadkom" ako sú rozdiely medzi anglosaským a kontinentálnym právom v oblasti "punitive damages", "judicial damages" a naopak zmluvných pokút, teda svojim účelom obdobných inštitútov, ktoré právna veda v oboch veľkých právnych rodinách uplatňuje rozdielne (známe sú poľské rozhodnutia o rozpore náhrady škody v sankčnej výške s európskym verejným poriadkom a americké rozhodnutia o rozpore zmluvných pokút - contractual poenales so sankčným prvkom mimo paušalizovanej náhrady škody. Podobné odopretie uznania je pri aplikovaní (ex lege) medzinárodného verejného poriadku nemožné. Obdobný je účel ustanovenia o ochrane voľby práva (ods. 5, druhá veta) a ustanovenia ods. 6, ktoré podporuje koncentráciu sporu do arbitrážnej fázy (neumožňuje ponechávať si dôvody námietok v rezerve na prípadné zrušenie rozsudku alebo odopretie uznania rozsudku). 

V spojení s ustanoveniami o návrhu na uznanie CRR ktorý nevyžaduje výkon, (podľa predkladateľa v piatej hlave, podľa pripomienok v šiestej hlave) uvedené ustanovenie umožní návrat značnej časti sporov s medzinárodným prvkom späť na Slovensko, posilní pozíciu Slovenska ako miesta pre medzinárodné spory z obchodného styku a výrazne zlepší dobré meno Slovenska ako miesta pre medzinárodné rozhodcovské konanie.  	O 	ČA 	Obsah pripomienky bol premietnutý do návrhu novelizácie Exekučného poriadku, ktorý je súčasťou návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní (ako článok V). 	
SOPK 	 
aa 	Z 	A 	 	
SOPK 	filozofii celého návrhu predloženej navhrovanej právnej úpravy 
Zásadná pripomienka SOPK sa vzťahuje k filozofii celého návrhu predloženej navrhovanej právnej úpravy. 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná novela nerieši hlavný problém súčasnej právnej úpravy zriaďovania rozhodcovských súdov ťažko identifikovateľnými subjektmi, ktoré kazia dobré meno inštitúciám rozhodcovského konania a vyvolávajú voči nemu nedôveru. 
Z koncepčného hľadiska považujeme znenie novely zákona za neprijateľné najmä uvedenú skutočnosť, aby stále rozhodcovské súdy v zmysle ust. § 12 ods. 1 navrhovanej novely zákona zriaďovali záujmové združenia právnických osôb, resp. občianske združenia. Pripravovanou novelou sa týmto, z hľadiska práva bližšie neurčeným subjektom, umožní zriaďovať stále rozhodcovské súdy, ktorých výsledkom činnosti bude vydanie rozhodcovského rozsudku, t. j. exekučného titulu. 
Toto riešenie je v priamom rozpore s požiadavkou budovania právneho štátu a hrubo potiera podstatu tradičného rozhodcovského konania v obchodných veciach. Je nekomentovateľnou skutočnosťou fakt, že zákonodarca sa v rámci novely zbavuje (§ 1 ods. 1 písm. a/) takého elementárneho termínu ako je termín „majetkové spory“ a takto by sme mohli postupovať paragraf po paragrafe predkladanej novely. 
Návrh novely zákona je z našej strany v predkladanej podobe neakceptovateľný a nekomentovateľný, a preto ho žiadame stiahnuť z pripomienkovacieeho konania a vypracovať návrh nový. 
Zároveň žiadame nové znenie návrhu pripraviť po konzultácii s SOPK. 

Doc. Ing. Peter Mihók,, CSc. 
predseda SOPK 
 	Z 	A 	Rozpor bol odstránený. Do § 12 ods. 1 bol po rokovaní so SOPK medzi zriaďovateľov SRS zaradený národný športový zväz.  	
SOPK 	filozofii celého návrhu predloženej navhrovanej právnej úpravy 
Zásadná pripomienka SOPK sa vzťahuje k filozofii celého návrhu predloženej navrhovanej právnej úpravy. 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná novela nerieši hlavný problém súčasnej právnej úpravy zriaďovania rozhodcovských súdov ťažko identifikovateľnými subjektmi, ktoré kazia dobré meno inštitúciám rozhodcovského konania a vyvolávajú voči nemu nedôveru. 
Z koncepčného hľadiska považujeme znenie novely zákona za neprijateľné najmä uvedenú skutočnosť, aby stále rozhodcovské súdy v zmysle ust. § 12 ods. 1 navrhovanej novely zákona zriaďovali záujmové združenia právnických osôb, resp. občianske združenia. Pripravovanou novelou sa týmto, z hľadiska práva bližšie neurčeným subjektom, umožní zriaďovať stále rozhodcovské súdy, ktorých výsledkom činnosti bude vydanie rozhodcovského rozsudku, t. j. exekučného titulu. 
Toto riešenie je v priamom rozpore s požiadavkou budovania právneho štátu a hrubo potiera podstatu tradičného rozhodcovského konania v obchodných veciach. Je nekomentovateľnou skutočnosťou fakt, že zákonodarca sa v rámci novely zbavuje (§ 1 ods. 1 písm. a/) takého elementárneho termínu ako je termín „majetkové spory“ a takto by sme mohli postupovať paragraf po paragrafe predkladanej novely. 
Návrh novely zákona je z našej strany v predkladanej podobe neakceptovateľný a nekomentovateľný, a preto ho žiadame stiahnuť z pripomienkovacieeho konania a vypracovať návrh nový. 
Zároveň žiadame nové znenie návrhu pripraviť po konzultácii s SOPK. 

Doc. Ing. Peter Mihók,, CSc. 
predseda SOPK 
 	Z 	A 	Rozpor bol odstránený. Do § 12 ods. 1 bol po rokovaní so SOPK medzi zriaďovateľov SRS zaradený národný športový zväz.  	
SBA 	K §12 ods. 6 
Navrhujeme vypustiť. Z dôvodovej správy nie je zrejmé, čo by takáto správa o činnosti rozhodcovského súdu mala obsahovať a ani dôvod vytvárania a zverejňovania tejto správy o činnosti rozhodcovského súdu. 	O 	N 	Stále rozhodcovské súdy by mali o svojej činnosti informovať aspoň vo všeobecnej rovine raz ročne. Obsahové náležitosti sa zákonom neupravujú a budú môcť byť definované autonómne jednotlivými rozhodcovskými inštitúciami. 	
SBA 	k §12 ods. 4 
Odsek 4 obsahuje zrejme nesprávny odkaz. Správny odkaz má byť zrejme " odseku 2 písm. a)". 	O 	A 	 	
Klub 500 	Všeobecne 
Vzhľadom na skutočnosť, že sa zásadným spôsobom menia doterajšie ustanovenia platného zákona č. 244/2002 Z.z. O rozhodcovskom konaní, považujeme za zásadné uviesť, že predmetný návrh by mal byť predložený do legislatívneho procesu spolu s návrhom rekodifikovaného občianskeho súdneho poriadku, tak ako predkladateľ prezentoval v rámci prípravy rekodifikovaných predpisov 	Z 	N 	Rozpor sa nepodarilo odstrániť. Materiál sa predkladá do ďalšieho legislatívneho procesu s týmto rozporom. 
Doterajšie vyhodnotenie: Navrhovaná úprava predbežných opatrení v rozhodcovskom konaní v plnej miere vychádza z Modelového zákona. V návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní sa vykonávajú okrem iného v článku 5 zmeny v Exekučnom poriadku, ktoré okrem iného reflektujú aj vypustenie § 45 zo zákona č. 244/2002 Z. z.  	
Klub 500 	Všeobecne 
Nestotožňujeme sa s úpravou obmedzenia vydávania predbežných opatrení všeobecnými súdmi v sporoch, kde vo veci samej na základe dohody účastníkov zmluvného vzťahu ( tzv. rozhodcovská klauzula) má právomoc a kompetencie rozhodovať rozhodcovský súd. Zároveň uplatňujeme zásadnú pripomienku vo veci prijatia záveru, že zriaďovateľom stáleho rozhodcovského súdu bude môcť byť len obchodná alebo profesijná komora alebo záujmové združenie PO, resp. občianske združenia. 	Z 	N 	Rozpor sa nepodarilo odstrániť. Materiál sa predkladá do ďalšieho legislatívneho procesu s týmto rozporom. 
Doterajšie vyhodnotenie: Novela naopak rozširuje rozsah právomoci všeobecných súdov vydávať predbežné opatrenia v prípadoch, keď strany uzatvorili rozhodcovskú doložku. Podrobné vysvetlenie je v dôvodovej správe. 	
Klub 500 	Všeobecne 
Zároveň doporučujeme zvážiť úpravu druhej časti – rozhodcovské konanie vo vzťahu k tomu, že predbežné opatrenie vydané v rozhodcovskom konaní má byť priamym exekučným titulom. Túto zmenu dávame na zváženie s odkladom nadobudnutia účinnosti tohto ustanovenia s tak vážnymi následkami vzťahu k exe konaniu, až po naplnení predpokladov „vyčistenia prostredia“ a nastavenia pravidiel vzniku, štruktúry, zásad konania vo vzťahu k samotným rozhodcovským súdom a ich organizácii. 	Z 	N 	Rozpor sa nepodarilo odstrániť. Materiál sa predkladá do ďalšieho legislatívneho procesu s týmto rozporom. 
Doterajšie vyhodnotenie pripomienky: Existuje akútna potreba reformy rozhodcovského konania, tak v oblasti obchodných ako aj spotrebiteľských vecí. Preto nie je vhodné čakať na rekodifikáciu OSP a tieto dva predpisy sú od seba relatívne nezávislé. 
 	
Klub 500 	Všeobecne 
Predložený návrh zákona má rozhodne vplyv na podnikateľské prostredie, preto nie je možné sa stotožniť s konštatáciou uvedenou v predkladacej správe a za účelom návrhov na jeho doplnenie a zmeny doporučujeme predkladateľovi predmetného návrhu zákona, aby požiadal o posun úlohy v Pláne legislatívnych úloh vlády SR na rok 2013, s tým, že tento návrh zákona má priamu súvislosť s prácami na novom Občianskom súdnom poriadku a preto navrhujeme predložiť ho do MPK opätovne spolu s paragrafovým znením OSP. 	Z 	A 	Doložka vplyvov bola dopracovaná.  	
AMCHAM 	Čl. I., bod 4, (§ 1, ods. 2) 
Navrhujeme nahradiť slovo „len“ slovom „všetky“ tak, aby ods. 2 znel nasledovne: 

„(2) V rozhodcovskom konaní možno rozhodovať všetky spory týkajúce sa právnych vzťahov, ohľadom ktorých možno uzatvoriť dohodu o urovnaní1) vrátane sporov o určení, či tu právo alebo právny vzťah je alebo nie je.“ 

Odôvodnenie: Navrhnuté znenie nepredstavuje obsahovú zmenu ods. 2 ale objasňuje a precizuje aplikáciu rozhodcovských konaní. Zároveň nepredstavuje negatívne vymedzenie rozhodcovských konaní len na niektoré spory, ale jasne stanovuje, že prostredníctvom rozhodcovského konania môžu byť rozhodované všetky spory, ktoré sú ďalej precizované v definícií. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., bod 5, § 1, ods. 3, písm. a) 
Navrhujeme vypustiť zo zákona o rozhodcovskom konaní ustanovenie §1 ods. 3. písm. a) Zákona, v zmysle ktorého nemožno v rozhodcovskom konaní rozhodovať spory o vzniku, zmene alebo zániku vlastníckeho práva a iných vecných práv k nehnuteľnostiam. 

Odôvodnenie: Nevidíme dôvod vyššej právnej ochrany práv k nehnuteľnostiam voči iným právam, napr. právam k obchodným podielom, akciám, iným cenným papierom. Navyše toto obmedzenie arbitrability je veľmi neštandardné a neobsahuje ho legislatíva žiadnej z krajín, ktoré sa považujú za lídrov v tejto oblasti, a ani krajiny s podobným historickým vývojom ako SR, napr. krajiny V4, takto rozhodovanie sporov v rozhodcovskom konaní neobmedzujú. V prípade, že zámerom zákonodarcu je chrániť určité špecifické skupiny práv týkajúcich sa nehnuteľností dávame do pozornosti právnu úpravu v Nemeckej spolkovej republike, v zmysle ktorej je vo všeobecnosti prípustné rozhodovať spory týkajúce sa nehnuteľností v rozhodcovskom konaní s výnimkou sporov týkajúcich sa nájmu obytných domov nachádzajúcich sa v Nemecku. Navyše takéto obmedzenie v praxi značne obmedzuje, ako aj vnáša neistotu do arbitrovateľnosti sporov vyplývajúcich zo zmlúv o dielo, kedy sa za určitých okolností veci/výsledok práce stáva súčasťou nehnuteľnosti. 
 	Z 	N 	Téma rozšírenia arbitrability aj na spory o vecné práva k nehnuteľnostiam bola v rámci pracovnej skupiny diskutovaná. Akceptovanie navrhovanej zmeny by si vyžadovalo aj novelizáciu predpisov upravujúcich zápis vecných práv k nehnuteľnostiam, čo nebolo súčasťou mandátu pracovnej skupiny. Vzhľadom na stav vývoja rozhodcovských súdov a rozhodcovského konania v Slovenskej republike sa pracovná skupina rozhodla ponechať túto výnimku v zákone. V budúcich novelizáciach bude možné o tejto zmene uvažovať. 	
AMCHAM 	Čl. I., bod 13 (§ 4 ods. 5) 
V druhej vete by zrejme malo byť „členstva v záujmovom združení alebo inej právnickej osobe“ [v návrhu je „osoby“]. 

Odôvodnenie: Ide zrejme o preklep. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., bod 18 (§ 6 ods. 3) 
V oboch alternatívach navrhujeme nahradiť slová „odmietne ustanoviť“ slovom „neustanoví“. 

Odôvodnenie: Dikcia „odmietne ustanoviť“ naznačuje, že vybraná osoba aktívne odmietne ustanovenie. Zákon by však za účelom zabezpečenia rozhodcovského konania mal upraviť akúkoľvek nečinnosť vybranej osoby. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., za bodom 18 (§ 8 ods. 1) 
V prvej vete navrhujeme vypustiť slová „v rozhodcovskej zmluve“. 

Odôvodnenie: Ide o úpravu z dôvodu konzistentnosti, keďže zákon na iných miestach používa termín dohoda zmluvných strán, resp. dohoda účastníkov rozhodcovského konania (viď. aj dôvodová správa k bodu 49 (§ 24 ods. 1), bez potreby odkazovať na to, že ide o dohodu v rozhodcovskej zmluve. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., bod 20 (§ 8 ods. 5) 
Navrhujeme za slovo vykonáva doplniť slová „bez nariadenia pojednávania“. 

Odôvodnenie: Keďže súd vykonáva len jednoduché úkony súvisiace s vymenovaním rozhodcu a keďže za účelom zachovania rýchlosti rozhodcovského konania je žiaduce, aby tieto úkony boli vykonané bez zbytočného odkladu, navrhuje sa výslovné vylúčenie pojednávania. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., bod 28 (§ 12) 
V druhej vete odseku 5 navrhujeme nahradiť slová „v rozhodcovskej zmluve“ slovami „zmluvné strany“. 

Odôvodnenie: Ide o úpravu z dôvodu konzistentnosti, keďže zákon na iných miestach používa termín dohoda zmluvných strán, resp. dohoda účastníkov rozhodcovského konania (viď. aj dôvodová správa k bodu 49 (§ 24 ods. 1), bez potreby odkazovať na to, že ide o dohodu v rozhodcovskej zmluve. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., za bodom 37 (§ 16 ods. 1) 
Navrhujeme vypustiť slová „v rozhodcovskej zmluve alebo dodatočne pred začatím rozhodcovského konania“. 

Odôvodnenie: Identická úprava z dôvodu konzistentnosti ako v bode 49 (§ 24 ods. 1). 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., za bodom 40 (§ 18 ods. 6) 
Navrhujeme v prvej vete vypustiť slová „v rozhodcovskej zmluve alebo dodatočne pred začatím rozhodcovského konania“. 

Odôvodnenie: Identická úprava z dôvodu konzistentnosti ako v bode 49 (§ 24 ods. 1). 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., bod 48 (§ 22a ods. 4) 
Navrhujeme na koniec odseku doplniť nasledovné: „podľa § 22.“ 

Odôvodnenie: Legislatívno-technické spresnenie. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., bod 48 (§ 22c ods. 1) 
Navrhujeme za text „podľa § 22a" doplniť text „ods. 1“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technické spresnenie. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I, bod 48 (§ 22c ods. 2) 
V prvej vete navrhujeme nahradiť slová „Námietkam voči upovedomeniu o začatí exekúcie“ na „Námietkam proti exekúcií...“ 

Odôvodnenie: Legislatívno-technické spresnenie. §50 Exekučného poriadku používa pojem „námietky proti exekúcii“ 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I. bod 64 (§ 33 ods. 2) 
Znenie § 33 ods. 2 navrhujeme zmeniť tak, aby znel: 

„Rozhodcovský súd musí v rozhodcovskom konaní rozhodnúť o každom návrhu uvedenom v žalobe alebo vo vzájomnej žalobe alebo uplatnenom dodatočne počas rozhodcovského konania; nesmie však prekročiť medze uplatnených návrhov. Rozhodcovský súd môže vydať čiastočný rozhodcovský rozsudok o právnom základe alebo o časti uplatneného nároku, musí však vo výrokovej časti uviesť, že ide o čiastočný rozhodcovský rozsudok.“ 

Odôvodnenie: Tie časti zákona, ktoré sa týkajú spotrebiteľských zmlúv, sú riešené individuálne v Návrhu zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I, bod 65 (§ 33 ods. 3) 
Navrhujeme vypustiť návrh ohľadom § 33 ods. 3, keďže takýto odsek v zákone neexistuje.  	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., za bodom 67 (§ 35) 
Navrhujeme doplniť druhú vetu v nasledovnom znení: „Právoplatný rozhodcovský rozsudok ukladajúci vykonať prejav vôle nahradzuje tento prejav.” 

Odôvodnenie: Podľa § 161 ods. 3 Občianskeho súdneho poriadku, ktorý je primerane aplikovateľný aj na rozhodcovské konanie, nahradzuje právoplatný rozsudok ukladajúci vyhlásenie vôle toto vyhlásenie. Keďže žaloba o splnenie povinnosti vykonať prejav vôle je vo svojej podstate klasickou žalobou na plnenie podľa § 80 písm. b) Občianskeho súdneho poriadku a keďže ohľadom takéhoto sporu možno uzatvoriť dohodu o urovnaní, ide o arbitrabilné spory. Z povahy veci tak vyplýva, že právoplatný rozhodcovský rozsudok by mal mať identické účinky ako právoplatný rozsudok súdu podľa § 161 ods. 3 Občianskeho súdneho poriadku. Za účelom právnej istoty a vylúčenia problémov v aplikačnej praxi však navrhujeme výslovnú zákonnú úpravu. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., bod 71. (§ 40 ods. 1, písm. a), bod 3.) 
Navrhujeme precizovať preklad článku 34(2)(a)(iii) Modelového zákona nasledovne: 

„3. rozhodcovským rozsudkom sa rozhodol spor, pre ktorý nebola uzatvorená rozhodcovská zmluva, alebo ktorý nie je v medziach rozhodcovskej doložky, alebo že rozsudok presahuje dosah dohovoru o rozhodcovi alebo dosah rozhodcovskej doložky; ak ale môžu byť časti rozhodcovského rozsudku vo veciach podrobených rozhodcovskému konaniu oddelené od častí rozsudku pojednávajúcich o veciach, ktoré nie sú mu podrobené, súd zruší rozhodcovský rozsudok len v dotknutej časti.“ 

Odôvodnenie: Preklad Modelového zákona je v tejto časti nepresný a vyvoláva pochybnosti o úmysle zákonodarcu. Navrhované znenie je verným prekladom slovenskej verzie ustanovenia čl. V ods. 1 písm. c) Newyorského dohovoru publikovaného v zbierke zákonov pod č. 74/1959 Zb, ktorý bol prevzatý v identickom znení do článku 34(2)(a)(iii) Modelového zákona UNICTRAL. Je preto vhodné aby sa v ZoRK používala rovnaká terminológia. Jediný významný rozdiel je v navrhnutí presnejšieho pojmu „rozhodcovský rozsudok“ namiesto „rozhodcovské rozhodnutie“, ktorý je používaný v dohovore. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., bod 72 (§ 40 ods. 1) 
Navrhujeme v odseku 1, písm. a), bod 3 vypustiť slová: „alebo sa ním rozhodlo o veci, ktorá je podľa právneho poriadku, ktorým sa podľa dohody strán mala rozhodcovská zmluva uzavrieť, alebo ak takáto dohoda nebola uzavretá podľa tohto zákona, vylúčená z rozhodcovského konania“. 

Odôvodnenie: V citovanom ustanovení nie je potrebné ustanoviť následky non-arbitrability sporu, keďže tie sú upravené v § 40 ods. 1 písm. b). 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I., bod 72 (§ 40 ods. 2) 
Prvá časť vety by mala znieť „súd v konaní o žalobe na zrušenie“. 

Odôvodnenie: Ide zrejme o preklep. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. I, bod 82 (§ 50 ods. 1, písm. c) 
Navrhujeme precizovať preklad Modelového zákona nasledovne v ods. 1, písm. c) nasledovne: 

c) cudzím rozhodcovským rozsudkom sa rozhodol spor, pre ktorý nebola uzatvorená rozhodcovská zmluva, alebo ktorý nie je v medziach rozhodcovskej doložky, alebo že rozsudok presahuje dosah dohovoru o rozhodcovi alebo dosah rozhodcovskej doložky, ak ale môžu byť časti cudzieho rozhodcovského rozsudku vo veciach podrobených rozhodcovskému konaniu oddelené od častí rozsudku pojednávajúcich o veciach, ktoré nie sú mu podrobené, môže sa uznať a vykonať tá časť rozsudku, ktorá obsahuje rozhodnutie o veciach podrobených rozhodcovskému konaniu 

Odôvodnenie: Preklad Modelového zákona je v tejto časti nepresný a vyvoláva pochybnosti o úmysle zákonodarcu. Navrhované znenie je verným prekladom slovenskej verzie ustanovenia čl. V ods. 1 písm. c) Newyorského dohovoru publikovaného v zbierke zákonov pod č. 74/1959 Zb, ktorý bol prevzatý v identickom znení do článku 34(2)(a)(iii) Modelového zákona UNICTRAL. Je preto vhodné aby sa v ZoRK používala rovnaká terminológia. Jediný významný rozdiel je v navrhnutí presnejšieho pojmu „cudzí rozhodcovský rozsudok“ namiesto „cudzie rozhodcovské rozhodnutie“, ktorý je používaný v dohovore. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	Čl. III.  
Navrhujeme doplniť čl. III v nasledovnom znení: 

„Zákon č. 371/2004 Z.z. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky a o zmene zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, v znení zákona 428/2004 Z.z., zákona 757/2004 Z.z., zákona 371/2004 Z.z., zákona 511/2007 Z.z., zákona 517/2008 Z.z., zákona 59/2009 Z.z., zákona 290/2009 Z.z., zákona 291/2009 Z.z., zákona 509/2009 Z.z., zákona 332/2011 Z.z., zákona 348/2011 Z.z., zákona 388/2011 Z.z. a zákona 75/2013 sa mení a dopĺňa takto: 

1. Za § 14d sa vkladá nový § 14e, ktorý znie: 

„§ 14e 
Súd s agendou rozhodcovského konania 

(1) Na konanie vo veciach rozhodcovského konania podľa osobitného predpisu1ac) je príslušný 

(a) Okresný súd Bratislava V pre obvody 
1. Krajského súdu v Bratislave, 
2. Krajského súdu v Trnave. 
3. Krajského súdu v Nitre, 

(b) Okresný súd Banská Bystrica pre obvody 
1. Krajského súdu v Banskej Bystrici, 
2. Krajského súdu v Žiline, 
3. Krajského súdu v Trenčíne, 

(c) Okresný súd Košice I pre obvody 
1. Krajského súdu v Košiciach 
2. Krajského súdu v Prešove. 

(2) Na konanie o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam vydaným vo veciach 
rozhodcovského konania podľa osobitného predpisu je príslušný Krajský súd v Bratislave, Krajský 
súd v Banskej Bystrici a Krajský súd v Košiciach.“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 1ac) znie: 
“Zákon č. 244/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov.““ 

Odôvodnenie: V súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky je potrebné zabezpečiť, aby kvalitná právna úprava rozhodcovského konania bola podporená predvídateľnou a kvalitnou rozhodovacou praxou súdov. Za týmto účelom navrhujeme založiť za účelom špecializácie súdov vo vysoko komplexnej oblasti ne-spotrebiteľskej arbitráže tzv. kauzálnu príslušnosť troch prvostupňových súdov. Tento inštitút prispeje spolu s novelizovanou právnou úpravou k vytvoreniu predvídateľnej a modernej judikatúry, ktorá je kľúčovou podmienkou pre aplikačnú prax a rozvoj mimosúdneho riešenia sporov. 
 	O 	A 	 	
APSU 	ČL. 1 bod 28. (§ 12 ods. 1.) 
Vypustiť ustanovenie § 12 ods. 1. 

Zdôvodnenie: Nie je dôvod zavádzať obmedzenie kto môže byť zriaďovateľom stáleho rozhodcovského súdu. Navrhujeme ponechať súčasnú úpravu, t.j. že zriaďovateľom môže byť právnická osoba bez obmedzenia týkajúceho sa požiadavky na jej právnu formu. 
 	Z 	N 	Súčasný stav, keď v Slovenskej republike existuje 136 stálych rozhodcovských súdov, z ktorých mnohé sú neaktívne, resp. prevádzkované za účelom zisku pre ich zriaďovateľa nie je žiaduci. Navrhovaná zmena v § 12 ods. 1 je kľúčovou súčasťou celej novely. 	
APSU 	ČL. 1 bod 72. (§ 41 ods. 1.) 
V ust. § 41 ods. 1 navrhujeme ponechať lehotu na podanie žaloby o zrušenie rozhodcovského rozsudku v trvaní 30 dní. 

Zdôvodnenie: Nie je opodstatnené predlžovať danú lehotu. 
 	Z 	N 	Modelový zákon stanovuje lehotu na podanie žaloby až 90 dní. Navrhovaná 60-dňová lehota predstavuje kompromis medzi doterajším znením zákona a ustanoveniami Modelového zákona. 	
APSU 	ČL. II 
Čl. II - Ustanovenie je duplicitné s rovnakým znením v návrhu v zákona o spotrebiteľskom rozhodcovskom konaní 

Navrhujeme vypustiť. 
 	O 	A 	Článok II novelizácia OSP bola z tohto návrhu zákona vypustená.