Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	231  / 102 	
Počet vyhodnotených pripomienok	230 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	106  / 25 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	55  / 41 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	69  / 35 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	35 (8o,27z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	13 (13o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	23 (13o,10z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	 	 	 	x 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	11 (9o,2z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Slovenská obchodná inšpekcia 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
32 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
33 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	x 	 	
34 .	Slovenská banková asociácia 	14 (4o,10z) 	 	 	 	
35 .	Asociácia dôchodkových správcovských spoločností  	18 (3o,15z) 	 	 	 	
36 .	Asociácia doplnkových dôchodkových spoločností  	18 (3o,15z) 	 	 	 	
37 .	Asociácia obchodníkov s cennými papiermi 	 	 	 	x 	
38 .	Slovenská asociácia správcovských spoločností 	7 (0o,7z) 	 	 	 	
39 .	Slovenská asociácia poisťovní 	27 (14o,13z) 	 	 	 	
40 .	Asociácia leasingových spoločností SR 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
41 .	Odbor zmeny klímy 	 	 	 	x 	
42 .	Verejnosť 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
43 .	Krajský súd v Prešove 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
44 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
45 .	Asociácia poskytovateľov spotrebiteľských úverov SR 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
	SPOLU	231 (129o,102z) 	0 (0o,0z) 	14 	7 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	Všeobecne 
Ministerstvo spravodlivosti SR (MS SR) víta každú právnu úpravu, ktorá zlepšuje právne postavenie slabšej zmluvnej strany a posilňuje práva spotrebiteľov aj v rovine vymožiteľnosti ich konkrétnych práv. V tejto súvislosti je však potrebné postupovať konzistentne, systémovo a vychádzajúc zo strednodobých alebo dlhodobých koncepčných materiálov schválených vládou SR. Iba takýmto prístupom možno zabezpečiť účinné a skutočné zlepšenie ochrany práv spotrebiteľov. MS SR považuje predložený materiál v niektorých jeho častiach za rozporný s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu (Koncepcia) predloženou Národnou bankou Slovenska (NBS) a súčasne so Stratégiami určenými na ochranu spotrebiteľa. 	O 	ČA 	Upravený návrh pripravovaného zákona je (aj na základe viacerých relevantných podnetov z MPK) zosúladený s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenou vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1. 2014, podľa ktorej sa vytváranie uceleného systému ochrany finančného spotrebiteľa má uskutočniť v dvoch postupných etapách, rozširovanie pôsobnosti NBS a prenosu pôsobnosti zo Slovenskej obchodnej inšpekcie na NBS v oblasti ochrany finančného spotrebiteľa. 	
MS SR 	K Čl. I - Všeobecne 
V súlade s logikou výkonu dohľadu na finančnom trhu je potrebné, aby bol jednotný dohľad, a teda aby všetky subjekty podliehali jednému orgánu dohľadu a neboli len účelovo dohliadané subjekty, a tie ostatné, ktoré dozoruje iný orgán štátu. Je preto neobhájiteľné založiť stav, že na finančnom trhu budú spolupôsobiť dva rôzne orgány dohľadu, resp. dozoru – jeden pre dohliadané subjekty a druhý pre subjekty ostatné. Z tohto dôvodu žiadame ciele vyjadrené v Koncepcii zosúladiť tak, aby sa oba ciele – tzn. aj licencovanie doposiaľ nedohliadaných subjektov a aj vykonávanie dohľadu nad všetkými subjektmi finančného trhu zosúladilo v jednom momente, a to k 1. januáru 2016. Preto žiadame navrhovanú účinnosť vo všetkých bodoch zmeniť na 1. január 2016, alebo na 1. január 2015 ustáliť aj právnu úpravu, ktorá zavedie aj jednotné licencovanie pre všetky subjekty finančného trhu.  	O 	N 	Upravený návrh pripravovaného zákona je zosúladený s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenou vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1. 2014, podľa ktorej sa vytváranie uceleného systému ochrany finančného spotrebiteľa má uskutočniť v dvoch postupných etapách rozširovania pôsobnosti NBS a prenosu pôsobnosti zo Slovenskej obchodnej inšpekcie na NBS v oblasti ochrany finančného spotrebiteľa. 	
MS SR 	K Čl. I bod 1 
V bode 1 odporúčame používať len jednotné číslo. Táto pripomienka platí pre celý text návrhu zákona.  	O 	N 	Vzhľadom na skutočnosť, že navrhované novelizačné úpravy zohľadňujú a nadväzujú na už existujúci kontext formulácií používaných v rámci novelizovaného zákona aj v súvisiacich zákonných úpravách v oblasti finančného trhu. 	
MS SR 	K Čl. I bod 2 
V bode 2 a rovnako v celom texte a vo všetkých článkoch novelizovaných právnych predpisov žiadame slová „ochrany finančných spotrebiteľov“ v príslušných tvaroch nahradiť slovami „výkonu dohľadu na úseku ochrany finančného spotrebiteľa“. V poznámke pod čiarou žiadame v súlade s Koncepciou vypustiť odkaz na Občiansky zákonník. 
Odôvodnenie: 
NBS v súlade so schválenou Koncepciou má prevziať kompetencie Slovenskej obchodnej inšpekcii (SOI) a to vrátane filozofie a techniky kontroly verejnoprávneho charakteru, ktorá má byť na finančnom trhu zabezpečená. V tejto súvislosti treba dôsledne pretaviť uvedenú logiku plynúcu z Koncepcie do dikcie jednotlivých navrhovaných právnych úprav. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Neakceptovaná pripomienka nahradenia slov "ochrany finančných spotrebiteľov" slovami "výkonu dohľadu na úseku ochrany finančného spotrebiteľa", ale uvedené bolo po dohode čiastočne akceptované a vyriešené zavedením legislatívnej skratky v ustanovení § 1 ods. 2 zákona o dohľade nad finančným trhom a vypustením odkazu na Občiansky zákonník z poznámky pod čiarou. 
Čiastočne akceptované aj úpravou a spresnením terminológie tak, že v celom upravenom znení návrhu zákona (po MPK) sa už jednotne používa rovnaká terminológia (o oblasti ochrany finančných spotrebiteľov), keďže rovnakú terminológiu o oblasti (teda nie o úseku) ochrany spotrebiteľov požíva aj zákon o ochrane spotrebiteľa. Napríklad v zákone o ochrane spotrebiteľa (zákone č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) sa v § 1 ods. 1 výslovne ustanovuje, že tento zákon upravuje „pôsobnosť orgánov verejnej správy v oblasti ochrany spotrebiteľa“ a v § 1 ods. 1 sa zasa výslovne ustanovuje, že orgán dozoru ukladá pokutu za porušenie povinností ustanovených „v oblasti ochrany spotrebiteľa“. Pritom pôvodnou pripomienkou nepodložene požadované slovo „úsek“ nie je a ani v minulosti nebolo použité v žiadnom ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov). 	
MS SR 	K Čl. I bod 2 
Zásadné trváme na vypustení slov „s ktorým pri uzatváraní a plnení spotrebiteľskej zmluvy o poskytnutí finančnej služby koná dohliadaný subjekt alebo osoba konajúca v mene alebo na účet dohliadaného subjektu,“ a to z dôvodu pripomienok k článku I a z dôvodu, že definícia spotrebiteľa je v právnom poriadku jednotná, a zásadne nesúhlasíme s akoukoľvek odlišnou definíciou spotrebiteľa, ktorá bude ustálená mimo rámec Občianskeho zákonníka (OZ). 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Neakceptované vypustením slov z dôvodu, že v pripravovanom zákone pri použitom pojme „spotrebiteľ“ je výslovný odkaz 1aa na takmer jednotné (nie však úplne jednotné) definície pojmu „spotrebiteľ“ v ustanoveniach § 52 ods. 4 Občianskeho zákonníka a § 2 písm. a) zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov), podľa ktorých spotrebiteľom je fyzická osoba, ktorá pri uzatváraní a plnení spotrebiteľskej zmluvy (teda vrátane spotrebiteľskej zmluvy o poskytnutí finančnej služby) nekoná v rámci predmetu svojej obchodnej činnosti alebo inej podnikateľskej činnosti, zamestnania alebo povolania. 
Časť ustanovenia, ktorej sa týkala uplatnená pripomienka, nevytvára paralelnú ďalšiu definíciu spotrebiteľa k definíciám v Občianskom zákonníku a zákone o ochrane spotrebiteľa, ale podstatou v tejto časti je iba všeobecné východiskové vymedzenie rámca dohľadu pri ochrane finančných spotrebiteľov ako spotrebiteľov na finančnom trhu, s ktorými pri ponúkaní finančných služieb alebo pri uzatváraní alebo plnení spotrebiteľských zmlúv o poskytnutí finančných služieb konajú dohliadané subjekty alebo osoby konajúce v mene alebo na účet dohliadaných subjektov. 

Na základe výsledkov z rozporového konania a po dohode s MS SR uvedená pripomienka bola čiastočne akceptovaná v tom zmysle, že prišlo k úprave predmetného textu. Zároveň sa v dôvodovej správe vymedzilo, že v súlade s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenou vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1. 2014 sa vyvinie primerané úsilie, aby sa stav duality dohľadu nad dohliadanými a nedohliadanými subjektmi čo najrýchlejšie odstránil, pričom dovtedy bude NBS úzko komunikovať a spolupracovať so SOI s cieľom, aby v úrovni dohľadu, prístupe, výklade a najmä v relevantnej rozhodovacej činnosti oboch subjektov nevznikali neodôvodnené zásadné rozdiely. 

Rozpor tým bol odstránený. 	
MS SR 	K Čl. I body 6 a 7 
Znenie písmena c) žiadame formulovať nasledovne: „vykonáva dohľad na úseku ochrany finančného spotrebiteľa“. 
Odôvodnenie: 
Dôsledné prevzatie cieľov Koncepcie, kde kontrola obchodnou inšpekciou má byť nahradená dohľadom NBS na úseku ochrany finančného spotrebiteľa. 
Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	A 	Akceptované nie navrhnutým ustanovením MS SR ale vyriešené zavedením legislatívnej skratky v ustanovení § 1 ods. 2 zákona o dohľade nad finančným trhom. 

Rozpor tým bol odstránený. 	
MS SR 	K Čl. I body 14 až 16 
Zásadné nesúhlasíme so zavádzaním režimu „podnikateľského“ doručovania písomností nepodnikateľom, a teda spotrebiteľom. Je neprípustné, aby pre nepodnikateľov platili rovnako prísne pravidlá doručovania, aké platia pre podnikateľov – z tohto dôvodu sa uvedená právna úprava javí ako poškodzujúca občanov a žiadame ju v rozsahu navrhovaných bodov úplne vypustiť. 
Táto pripomienka je zásadná.  	Z 	A 	Akceptované zúžením a spresnením navrhnutého textu. 	
MS SR 	K Čl. I bod 18 
K navrhovanému konaniu – Piata časť Ochrana finančného spotrebiteľa 
Nadpis piatej časti a znenie § 35a zásadne žiadame formulovať takto: „Piata časť Dohľad na úseku ochrany finančného spotrebiteľa“. Dikciu § 35a žiadame formulovať ako výkon dohľadu na úseku ochrany finančného spotrebiteľa. Zásadne nesúhlasíme s tým, aby si NBS v rozpore a nad rámec už schválenej Koncepcie, a teda bez mandátu vlády SR, prisvojovala kompetencie v súkromnom práve, kde jediným kompetentným orgánom na riešenie súkromnoprávnych otázok so záväzným účinkom je súd, a nie je ním žiaden iný orgán štátnej správy, ani orgán verejnej moci sui generis. Táto pripomienka platí pre celú Piatu časť a všetky súvisiace a navrhované zmeny právnych predpisov. NBS je oprávnená vykonávať iba verejnoprávny dohľad na finančnom trhu a v žiadnom prípade nie riešiť iné otázky právneho posúdenia súkromnoprávneho charakteru. V tejto súvislosti zásadne nesúhlasíme, aby sa akýmkoľvek spôsobom zasahovalo do zákonom zverenej právomoci Komisii na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík predávajúcich (Komisia), ktorá má v rovine súkromného práva len odporúčacie právomoci, a tieto nijakým spôsobom nekolidujú s verejnoprávnymi dohľadovými oprávneniami, ktoré majú byť zverené NBS. Uvedené potvrdzuje aj súčasný stav, kde Komisia spolupôsobí so SOI, a preto je návrh v tejto časti nedôvodný a navyše v priamom rozpore s Koncepciou, kde sa na str. 5 uvádza: „Otázka vydávania stanoviska môže v tomto smere vyvolať aj budúcu diskusiu o súvislostiach činnosti NBS a Komisie na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík predávajúcich zriadenej pri Ministerstve spravodlivosti SR, avšak bez akéhokoľvek dopadu na postavenie, rozhodovanie, organizáciu práce, činnosť a právomoci Komisie na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík predávajúcich.“ Z týchto dôvodov zásadne odmietame všetky navrhované právomoci NBS, ktoré by mali presahovať rámec verejnoprávneho dohľadu. Z tohto dôvodu žiadame vo všetkých častiach materiálu vypustiť akékoľvek zásahy do právomocí súdu a Komisie vrátane zásahov do prechodných ustanovení a ustanovení iného ako kompetenčného charakteru. Z uvedených dôvodov žiadame v celom predloženom materiály vypustiť odkaz na všetky právne predpisy, ktoré upravujú otázky súkromnoprávnych nárokov spotrebiteľov. V danom kontexte zásadne na vypustení poznámky pod čiarou 47h) a to bez náhrady. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	MF SR uvedenú pripomienku čiastočne akceptovalo. MS SR odstúpilo od neakceptovanej časti pripomienky s tým, že príde k úprave textu navrhovaného právneho predpisu. 

MF SR pripomienku akceptovalo v časti týkajúcej sa zmeny dikcie „ochrany finančného spotrebiteľa“ na „výkon dohľadu na úseku ochrany finančného spotrebiteľa“ a ponechania kompetencie Komisie. S uvedeným prišlo k úprave ustanovenia v § 1 odseku 2, kde bolo upravené znenie a zavedená skratka, ktorá sa používa v celej navrhovanej novele zákona. Zároveň prišlo k vypusteniu ustanovení týkajúcich sa Komisie v Čl. VII a k vypusteniu prechodných ustanovení týkajúcich sa tiež predmetnej Komisie aj v ostatných častiach materiálu. Po dohode s MS SR by malo prísť aj k úprave vyhlášky MS SR č. 406/2008 Z. z. o zložení, rozhodovaní, organizácii práce a postupe komisie na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách v takom rozsahu, že aj NBS bude mať jedného zástupcu v Komisii na úkor jedného zástupcu MF SR. Tým by sa dosiahla vzájomná prepojenosť Komisie a NBS, ak by posudzovali podmienky v oblasti finančných služieb. Dôvodom je dosiahnutie súladu právneho posudzovania zmluvných podmienok v oblasti finančných služieb. MS SR v uvedenej veci vyjadrilo súhlas a iniciatívne zváži po nadobudnutí účinnosti navrhovanej právnej úpravy možnosť takejto úpravy. S uvedeným súvisí aj otázka úpravy príslušných odkazov, kde bude vypustená citácia Občianskeho zákonníka. 

MF SR neakceptovalo pripomienku týkajúcu sa prisvojovania si kompetencie súkromnoprávneho charakteru NBS a v záujme objasnenia súhlasilo s precizovaním dikcie. Predkladateľ navrhované znenie vníma ako oprávnenie NBS posúdiť nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách, ktoré uzavrel dohliadaný subjekt s klientom. Avšak v návrhu zákona nie je NBS priznaná možnosť rozhodnúť, na základe posúdenia NBS, že zmluva obsahuje nejakú neprijateľnú zmluvnú podmienku, že zmluva je napr. neplatná alebo, že dohliadaný subjekt má spotrebiteľovi napr. nahradiť škodu. Naopak, precizovaním textu predmetného návrhu § 35e došlo k jeho obsahovej úprave, kde je zvýraznená právomoc rozhodovania sporov súdmi alebo inými orgánmi. Predkladateľ sa uvedeným ustanovením snaží dosiahnuť stav, že NBS bude môcť v rámci ochrany finančného spotrebiteľa vyjadriť vlastný názor ku konaniu dohliadaného subjektu a na základe toho vyvodzovať dôsledky iba voči dohliadanému subjektu a len na účely rozhodnutia voči dohliadanému subjektu bez toho, aby svojou právomocou NBS zasahovala do vzťahu klient - dohliadaný subjekt. 

Z uvedeného ustanovenia je teda jasné, že nejde o posudzovanie, ktoré by malo byť základom pre rozhodnutie týkajúce sa zmluvného vzťahu medzi klientom a napr. bankou, ale o posúdenie, či postup dohliadaného subjektu je v súvislosti s povinnosťami vyplývajúcimi zo zákonov v súlade s predpismi. Teda takéto uplatnenie právomoci NBS má mať prísne verejnoprávny charakter s tým, že súkromnoprávny vzťah môže byť určujúcim faktorom pre konanie verejnoprávneho charakteru. Navyše navrhovaná právna úprava v súvislosti s konaním súvisiacim s výkonom ochrany finančného spotrebiteľa odkazuje na všeobecnú úpravu konania podľa zákona o dohľade nad finančným trhom, z čoho vyplýva, že rozhodnutia NBS aj súvisiace s výkonom ochrany finančného spotrebiteľa sú vždy na návrh aktívne legitimovanej osoby preskúmateľné súdom. 
Zároveň možno celkovo konštatovať, že navrhnutý text pripravovaného zákona bol spresnený tak, aby bolo zrejmejšie, že navrhované právomoci NBS v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov nezasahujú do súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov. Pritom v rámci úprav návrhu zákona bolo upravené aj navrhnuté ustanovenie § 35e odseku 2 [pôvodne označené ako § 35e odsek 2] tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). Zároveň je aj v upravenom znení nového § 35e odseku 2 zákona o dohľade zabezpečené rešpektovanie pôsobnosti súdov alebo iných orgánov (napríklad rozhodcovských súdov) na rozhodovanie sporov zo súkromnoprávnych vzťahov medzi dohliadanými subjektmi a finančnými spotrebiteľmi alebo inými klientmi dohliadaných subjektov. 

Rozpor tým bol odstránený 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35b a § 35c 
V odsekoch 1 zásadne trváme na vypustení slova spoľahlivo a to z dôvodu, že navrhovaná právna úprava je vágna, a do konštrukcie právnych noriem vnáša aplikačnú a výkladovú neistotu. 
Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	N 	Neakceptovaná z dôvodu, že spoľahlivé zistenie skutkového stavu je bežný procesný pojem, na ktorý má súdna prax a prax správnych orgánov ustálenú rozhodovaciu prax. Pritom ustanovenia, v ktorých ide o spoľahlivé zistenie skutkového stavu, používajú viaceré už existujúce zákonné úpravy, napríklad § 353 ods. 1 Trestného poriadku, § 84 ods. 1 zákona č. 372/1990 Zb., § 65b ods. 1 zákona č. 455/1991 Zb.. 

Na základe výsledkov z rozporového konania MS SR odstúpilo od uvedenej pripomienky. 

Rozpor odstránený 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35c ods. 3 
Odporúčame slová „je ochotný túto pokutu zaplatiť“ nahradiť slovami „pokutu zaplatí“. 
Ide o formulačné spresnenie dikcie. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35d ods. 1 
Žiadame slovo „a“ nahradiť slovom „alebo“ a to z dôvodu, že zákaz môže byť uložený nezávisle popri sebe, a nielen pri súčasnom zákaze poskytovania služby a zákaze sprostredkovania finančnej služby.  	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35e ods. 1 
Zásadne trváme na vypustení celého navrhovaného ustanovenia, keďže je v rozpore s Koncepciou, presahuje zákonom priznaný rámec právomocí NBS, a neprípustným spôsobom zasahuje do súkromnoprávneho výkladu aplikácie práva na ochranu spotrebiteľa. V argumentačných podrobnostiach odkazujeme na pripomienku k celej piatej časti. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptované na základe výsledkov z rozporového konania a po dohode s MS SR úpravou navrhnutého textu tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku. Zároveň treba poznamenať, že SOI už v súčasnosti reálne poskytuje takúto ochranu spotrebiteľom na základe § 3 ods. 3 a § 7 a ďalších ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 8 ods. 1 písm. f) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Bez existencie takýchto právomocí NBS by bola ochrana finančného spotrebiteľa vo veľkej miere neefektívna či platonická. NBS nebude rozhodovať o platnosti a neplatnosti zmluvy s neprijateľnou podmienkou, keďže to je vyhradené pre súdy, NBS len zákazom použitia takejto podmienky poskytne spotrebiteľom ochranu. O otázke či ide o neprijateľnú podmienku, si NBS urobí úsudok sama ako predbežnú otázku, ak v tejto veci ešte nerozhodol súd (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). 

MS SR na základe úpravy textu odstúpilo od pripomienky. 

Rozpor odstránený. 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35e ods. 2 
V súlade s pripomienkou k ods. 1 zásadne trváme na preformulovaní písm. b), a to tak, aby bol zachovaný verejnoprávny rozmer dohľadu NBS a dosiahnutá konformita s § 21 zákona o ochrane spotrebiteľa, ktorý je transpozíciou smernice 2009/22/ES o súdnych príkazoch. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptované na základe výsledkov z rozporového konania a po dohode s MS SR úpravou navrhnutého textu tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku. Zároveň treba poznamenať, že SOI už v súčasnosti reálne poskytuje takúto ochranu spotrebiteľom na základe § 3 ods. 3 a § 7 a ďalších ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 8 ods. 1 písm. f) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Bez existencie takýchto právomocí NBS by bola ochrana finančného spotrebiteľa vo veľkej miere neefektívna či platonická. NBS nebude rozhodovať o platnosti a neplatnosti zmluvy s neprijateľnou podmienkou, keďže to je vyhradené pre súdy, NBS len zákazom použitia takejto podmienky poskytne spotrebiteľom ochranu. O otázke či ide o neprijateľnú podmienku, si NBS urobí úsudok sama ako predbežnú otázku, ak v tejto veci ešte nerozhodol súd (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). 

Zároveň možno poznamenať, že predmetné ustanovenie bolo upravené podľa zásadnej pripomienky MH SR. 

MS SR na základe úpravy textu odstúpilo od pripomienky. 

Rozpor odstránený. 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35f ods. 2 
Zásadne trváme na prepracovaní uvedeného ustanovenia a to tak, aby bolo uvedené do súladu s režimom dozoru pri tzv. nedohliadaných subjektoch, a teda aby aj do tohto ustanovenia boli prenesené sankcie, ako ich upravuje zákon č. 129/2010 Z. z., najmä v § 23 ods. 3. Zároveň zásadne trváme na tom, aby pri opakovanom porušení bola upravená aj iná sankcia, nielen peňažná pokuta, a to napr. pozastavenie výkonu licencie. 
Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	A 	Akceptované na základe výsledkov z rozporového konania a dohody s MS SR tým, že sa spresnil navrhnutý text. 

Rozpor odstránený. 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35g ods. 1 
Zásadne trváme na vypustení slova „opakovane“, keďže nemá žiaden význam, aby sankcia bola zmierňovaná na opakované porušenie právoplatne uloženého opatrenia. Ak je niečo uložené právoplatným rozhodnutím, postačí čo i len jedno porušenie na to, aby mohol byť prijatý následok v podobe ďalšej sankcie. 
Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	A 	Na základe výsledkov z rozporového konania MF SR uvedenú pripomienku akceptovalo spresnením navrhnutého textu. Zároveň tiež možno uviesť, že ide o najzávažnejšiu verejnoprávnu sankciu správneho orgánu - preto sa vyžaduje vysoká závažnosť konania dohliadaného subjektu. 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35g ods. 2 
Zásadne trváme na tom, aby právna úprava bola prepracovaná analogicky v súlade so závermi rozsudku Súdneho dvora EÚ vo veci C-475/12 UPC DTH Sarl/Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Elnökhelyettese, podľa ktorého členské štáty môžu vykonávať dohľad nad tým, či spoločnosti, ktoré sú síce usadené v inom členskom štáte, ale poskytujú na ich území elektronické komunikačné služby, dodržiavajú pravidlá o ochrane spotrebiteľov, naopak, nemôžu také spoločnosti nútiť, aby vytvorili na ich území pobočku alebo dcérsku spoločnosť. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. V súlade s citovaným rozsudkom (tieto subjekty podnikajú na základe tzv. európskeho pasu, pričom NBS bude u nich kontrolovať práve ochranno-spotrebiteľské povinnosti). Ustanovenie nenúti si tu zakladať pobočku/dcérsku spoločnosť. 

MS SR na základe výsledkov z rozporového konania a po objasnení právneho stavu a aplikácie dohľadových právomocí NBS odstúpilo od pripomienky stým, že do osobitnej časti dôvodovej správy budú doplnené a definované právomoci NBS zamerané na riešenie otázok vnútroštátnej ochrany práv spotrebiteľov ak je poskytovateľom finančných služieb na finančnom trhu spoločnosť z iného členského štátu. 

Rozpor odstránený. 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35h ods. 1 
Odporúčame slovo „počiatku“ nahradiť slovom „začiatku“ – zosúladenie s terminológiou § 48 Občianskeho zákonníka. 	O 	A 	 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35i ods. 1 
V záujme vymožiteľnosti práv finančných spotrebiteľov a dostupnosti výkonu právomoci NBS pre občanov zásadne trváme na vypustení slov „označenie všetkých listín a iných podkladov, ktorých sa predkladateľ dovoláva, ..., označenie ďalších dotknutých osôb aj bez ich súhlasu, ak o nich predkladateľ vie, ako aj dátum a miesto vyhotovenia žiadosti“. Požiadavky na náležitosti podania by sa z dôvodu materiálneho poskytnutia ochrany práv žiadateľov mali len minimálne odlišovať od náležitosti podania ustanovených Správnym poriadkom. 
Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu v zmysle výsledkov rozporového konania. Upravené ustanovenie o podaní sa blíži návrhu na začatie konania. Uvedené znamená len vyššiu právnu istotu pre spotrebiteľa a NBS ohľadom vybavenia podania. Toto však nijako neovplyvňuje prípadné sankčné konanie voči dohliadanému subjektu, ktoré môže NBS iniciovať aj na základe neúplného podnetu spotrebiteľa, alebo z vlastného podnetu. 

Rozpor bol odstránený. 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35i ods. 2 
Z dôvodov uvedených v pripomienke k § 35i ods. 1 zásadne trváme na nahradení slov „nemožno podanie vybaviť“ slovami „nemožno uplatniť právomoc“. 
Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	A 	Na základe výsledkov z rozporového konania a po dohode s MS SR prišlo k úprave a spresneniu navrhnutého textu. 

Rozpor odstránený. 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35i ods. 4 
Zásadne trváme na vypustení navrhovaného ustanovenia z dôvodu, že vykonávací prepis by nemal ustanovovať podrobnosti o podaniach a najmä vybavovaní podaní. Predmetnú právnu úpravu treba ako celok ustáliť v navrhovanej novele zákona. 
Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	A 	Akceptované vypustením dotknutého ustanovenia. 	
MS SR 	K Čl. I bod 18, k § 35j  
Žiadame, aby predkladateľ z predmetnej subsidiarity vylúčil použitie ustanovení, ktoré presahujú rámec právomocí Slovenskej obchodnej inšpekcie, a ktoré majú prejsť na NBS. Trváme hlavne na vypustení ustanovení, ktoré budú umožňovať, aby NBS vydávala akékoľvek stanoviská vo sfére súkromného zmluvného práva. Na tento účel žiadame zásadne v zmysle uplatnenej pripomienky ustanoviť, že NBS nie je oprávnená svoju právomoc vykonávať s dosahom na súkromnoprávne nároky a práva – v tejto sfére je potrebné ponechať bez akýchkoľvek pochybností právomoc súdov a Komisie. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Obsahom ustanovenia pôvodného § 35j [ktoré bolo po MPK preznačené na § 35k] sa neudeľuje oprávnenie pre NBS na vydávanie stanovísk zasahujúcich do súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov. Už podľa doterajšej zákonnej úpravy je NBS príslušná v rozsahu svojej pôsobnosti na dohľad nad finančným trhom vydávať a zverejňovať stanoviská, metodické usmernenia a odporúčania, ktorými sa vysvetľuje (v záujme predvídateľnosti konania NBS ako orgánu dohľadu a právnej istoty) dohliadaným subjektom ako sa účely výkonu dohľadu (teda na účely vzťahov regulovaným verejným právom) interpretujú ich zákonné povinnosti. Niet racionálneho dôvodu túto právomoc NBS neuplatňovať aj na účely navrhovaného rozšírenia pôsobnosti NBS o dohľad v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov (teda na účely vzťahov regulovaným verejným právom), ak toto rozšírenie pôsobnosti NBS bude schválené na základe návrhu pripravovaného zákona. 

Na základe výsledkov z rozporového konania bola pripomienka akceptovaná predkladateľom tak, že prišlo k úprave dôvodovej správy, kde sa definovalo, že stanoviská nebudú mať záväzný charakter. 

Rozpor odstránený. 	
MS SR 	K Čl. I, k bodom 20 a 21 
V súlade s už uvedenými pripomienkami zásadne trváme na tom, aby v oboch bodoch predkladateľa slova „Ochrany (finančného) spotrebiteľa“ nahradil slovami „Výkon dohľadu na úseku ochrany finančného spotrebiteľa“. Je nevyhnutné zachovať pomer rovnosti v rámci prenosu kompetencií zo Slovenskej obchodnej inšpekcie na NBS. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Pripomienka nebola akceptovaná nahradením slov "Ochrany (finančného) spotrebiteľa" slovami "Výkon dohľadu na úseku ochrany finančného spotrebiteľa" ale bola čiastočne akceptovaná a vyriešená zavedením legislatívnej skratky v ustanovení § 1 ods. 2 zákona o dohľade nad finančným trhom. 
Čiastočne akceptované aj úpravou a spresnením terminológie tak, že v upravenom znení návrhu zákona (po MPK) sa už jednotne používa rovnaká terminológia (o oblasti ochrany finančných spotrebiteľov), keďže rovnakú terminológiu o oblasti (teda nie o úseku) ochrany spotrebiteľov požíva aj zákon o ochrane spotrebiteľa. Napríklad v zákone o ochrane spotrebiteľa (zákone č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) sa v § 1 ods. 1 výslovne ustanovuje, že tento zákon upravuje „pôsobnosť orgánov verejnej správy v oblasti ochrany spotrebiteľa“ a v § 1 ods. 1 sa zasa výslovne ustanovuje, že orgán dozoru ukladá pokutu za porušenie povinností ustanovených „v oblasti ochrany spotrebiteľa“. Pritom pôvodnou pripomienkou nepodložene požadované slovo „úsek“ nie je a ani v minulosti nebolo použité v žiadnom ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov).  	
MS SR 	K Čl. I, k bodu 23, § 45d ods. 1 a 2 
Zásadne trváme na vypustení oboch uvedených odsekov (1 a 2), ktoré do predkladaného materiálu vôbec nepatria, keďže ide o prechodné ustanovenia hmotno-právneho charakteru. Je neprípustné aby návrh zákona obsahoval hmotno-právne ustanovenia v situácii, keď je regulovaný len procesný aspekt dohľadu. Z tohto dôvodu žiadame uvedené ustanovenia bez ďalšieho a bez náhrady z textu vypustiť. Ak by predkladateľ trval na zachovaní prechodného ustanovenia, vznikla by oprávnene otázka, aký je skutočný a nie deklarovaný predmet navrhovanej právnej úpravy. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Neakceptované vypustením odsekov, ale čiastočne akceptované úpravou ustanovenia § 45d ods. 2 tak, aby bolo explicitne zrejmé, že toto stanovené súvisí iba úkonmi v rámci pôsobnosti Slovenskej obchodnej inšpekcie (teda orgánu dohľadu v oblasti ochrany spotrebiteľov), ktoré nastali pred 1. 1. 2015 (teda pred navrhovanou účinnosťou pripravovaného zákona). Navrhnutým § 45d ods. 1 sa explicitne ustanovuje, že od účinnosti navrhnutej novelizácie zákona o dohľade (teda od 1. 1. 2015) sa novelizovanými ustanoveniami zákona o dohľade spravujú aj právne vzťahy upravené zákonom o dohľade (teda verejnoprávne vzťahy súvisiace s dohľadom nad finančným trhom a regulované zákonom o dohľade), ktoré vznikli ešte pred účinnosťou navrhnutej novelizácie zákona o dohľade (teda pred 1. 1. 2015), ak sa v novom § 45d odsekoch 2 až 4 zákona o dohľade neustanovuje inak; pritom však vznik týchto právnych vzťahov, ako aj právne účinky úkonov, ktoré nastali ešte pred účinnosťou navrhnutej novelizácie zákona o dohľade (teda pred 1. 1. 2015), sa však posudzujú (budú posudzovať) podľa právnych predpisov účinných až do navrhnutej novelizácie zákona o dohľade (teda až do 31. 12. 2014). Navrhnuté prechodné ustanovenia v novom § 45d, ktoré súvisia s úpravami podľa navrhnutej novelizácie zákona o dohľade nad finančným trhom (zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov), sú analogické ako dosiaľ štandardne používané prechodné ustanovenia v zákonoch v oblasti finančného trhu. 	
MS SR 	K Čl. I, k bodu 23, § 45d ods. 5 
Zásadne žiadame a trváme na vypustení odseku 5 ako celku a to z dôvodu nepochopenia súbehu výkonu právomoci NBS (Slovenskej obchodnej inšpekcie) a Komisie. Zásadne trváme na zachovaní právomoci Komisie v intenciách jej vymedzenej pôsobnosti tak, ako to deklaruje aj vládou SR schválená Koncepcia. Táto a aj ďalšie súvisiace zmeny týkajúce sa Komisie, ktoré navrhuje predkladateľ sú v rozpore s vládou SR schválenou Koncepciou, a preto nemali byť ani súčasťou predloženého návrhu. V podrobnostiach odkazujeme na argumentáciu uvedenú k pripomienkam k celej piatej časti. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Vypustením pôvodne navrhnutých ustanovení týkajúcich sa Komisie na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík predávajúcich. 
Zároveň by však bolo adekvátne, aby v prípade zachovania (nezúženia) pôsobnosti, tejto komisie došlo k dvom zmenám (korekciám) vykonávacej vyhlášky Ministerstva spravodlivosti SR č. 406/2008 Z. z. o zložení, rozhodovaní, organizácii práce a postupe uvedenej komisie takto: 
1. jeden člen komisie bude z NBS, 
2. zavedie sa a bude sa uplatňovať vzájomná konzultačná povinnosť komisie a NBS tak, aby koordinovali posudzovanie neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb. (pritom tieto korekcie by boli adekvátne aj v záujme detailnejšej informovanosti NBS (ako orgánu dohľadu v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov) o právnom posudzovaní neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb z hľadiska súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov). 	
MS SR 	K Čl. I, k bodu 26  
Odporúčame predkladateľovi v bode 13 z citácie smernice vypustiť legislatívnu skratku. Odôvodnenie: zosúladenie s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 	O 	N 	Skrátený názov smernice uvedený v zátvorke je v tejto podobe súčasťou oficiálneho názvu predmetnej smernice tak, ako bola zverejnená v Úradnom vestníku EÚ. 	
MS SR 	K Čl. II 
V bode 2 zásadne trváme na vypustení citácie Občianskeho zákonníka z poznámky pod čiarou k odkazu 1b). V súlade s Koncepciou Občiansky zákonník nespadá ako súkromnoprávny predpis do pôsobnosti orgánov dohľadu NBS, a preto niet dôvodu na jeho uvádzanie v poznámke pod čiarou. Naopak uvádzanie Občianskeho zákonníka v poznámke pod čiarou je mätúce. 
Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	A 	Akceptované úpravou textu poznámky pod čiarou tak, že z nej bol vypustený odkaz na Občiansky zákonník. 	
MS SR 	K čl. III  
K čl. III uplatňujeme rovnako zásadnú pripomienku jednotnosti dohľadu na finančnom trhu, pričom v dikcii návrhu zásadne trváme na tom, aby predkladateľ slová „ochrany finančného spotrebiteľa“ nahradil slovami „Výkon dohľadu na úseku ochrany finančného spotrebiteľa“. Je nevyhnutné zachovať pomer rovnosti v rámci prenosu kompetencií zo Slovenskej obchodnej inšpekcie na NBS. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Uvedená pripomienka nebola akceptovaná nahradením slov "ochrany finančného spotrebiteľa" slovami "Výkon dohľadu na úseku ochrany finančného spotrebiteľa" ale bola čiastočne akceptovaná úpravou a spresnením (teda nie vypustením) navrhnutého textu ustanovení článku III tak, že v celom upravenom znení čl. III sa už jednotne používa rovnaká terminológia (o oblasti ochrany finančných spotrebiteľov), keďže rovnakú terminológiu o oblasti (teda nie o úseku) ochrany spotrebiteľov požíva aj zákon o ochrane spotrebiteľa. Napríklad v zákone o ochrane spotrebiteľa (zákone č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) sa v § 1 ods. 1 výslovne ustanovuje, že tento zákon upravuje „pôsobnosť orgánov verejnej správy v oblasti ochrany spotrebiteľa“ a v § 1 ods. 1 sa zasa výslovne ustanovuje, že orgán dozoru ukladá pokutu za porušenie povinností ustanovených „v oblasti ochrany spotrebiteľa“. Pritom pôvodnou pripomienkou nepodložene požadované slovo „úsek“ nie je a ani v minulosti nebolo použité v žiadnom ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov). 
V návrhu pripravovaného zákona jer zachovaný „pomer rovnosti v rámci prenosu kompetencií zo Slovenskej obchodnej inšpekcie na NBS“ v súlade s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenej vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1. 2014. 	
MS SR 	K článku IV, k bodu 1 
Navrhovanú právnu úpravu žiadame zásadne preformulovať v súlade s uplatnenou pripomienkou článku I ako takému, keďže trváme na tom, aby neboli zavedené dve odlišné sústavy kontrolných orgánov (orgánov dohľadu) pre dohliadané a nedohliadané subjekty. Je v rozpore so zásadou právnej istoty a rovnosti a neponíma žiadnu právnu logiku stav, kedy sa berie právomoc Slovenskej obchodnej inšpekcii účelovo len pre časť dohliadaných subjektov. V intenciách navrhovanej právnej úpravy žiadame zachovať jednotu a to buď zavedením kompetencií spolu vo vzťahu ku všetkým subjektom alebo odloženie účinnosti všetkých navrhovaných zmien k 1. januáru 2016. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Upravený návrh pripravovaného zákona je zosúladený s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenou vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1. 2014, podľa ktorej sa vytváranie uceleného systému ochrany finančného spotrebiteľa má uskutočniť v dvoch postupných etapách rozširovanie pôsobnosti NBS a prenosu pôsobnosti zo Slovenskej obchodnej inšpekcie na NBS v oblasti ochrany finančného spotrebiteľa . 

Na základe výsledkov z rozporového konania a po dohode s MS SR bola vyjadrená myšlienka zintenzívnenia riešenia spolupráce SOI a NBS a otázok vyplývajúcich z pôsobnosti oboch inštitúcií v súvislosti s ochranou spotrebiteľa na finančnom trhu. Zároveň sa v dôvodovej správe vymedzilo, že v súvislosti s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenou vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1. 2014 sa vyvinie primerané úsilie, aby sa stav duality nad dohliadanými a nedohliadanými subjektmi čo najrýchlejšie odstránil, pričom dovtedy bude NBS úzko komunikovať a spolupracovať so SOI s cieľom, aby v úrovni dohľadu, prístupe, výklade a najmä v relevantnej rozhodovacej činnosti oboch subjektov nevznikali neodôvodnené zásadné rozdiely. 

Rozpor bol odstránený. 	
MS SR 	K čl. V  
V dikcii návrhu zásadne trváme na tom, aby predkladateľ slová „v oblasti ochrany finančného spotrebiteľa“ nahradil slovami „pri výkon dohľadu na úseku ochrany finančného spotrebiteľa“. Je nevyhnutné zachovať pomer rovnosti v rámci prenosu kompetencií zo Slovenskej obchodnej inšpekcie na NBS, pričom NBS nebude vykonávať ochranu finančného spotrebiteľa, ale výhradne dohľad na určitom úseku výkonu verejnej správy. Rovnako uplatňujeme zásadný nesúhlas s rozdvojením sústavy kontrolných a dohľadových orgánov – aj voči dohliadaným orgánom sa nateraz kontrola zo strany orgánov Slovenskej obchodnej inšpekcie javí ako bez pochyby účinná. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Pripomienka bola akceptovaná v časti týkajúcej sa nahradenia slova "v oblasti ochrany finančného spotrebiteľa" slovami "pri výkone dohľadu na úseku ochrany finančného spotrebiteľa" zavedením legislatívnej skratky v ustanovení § 1 ods. 2 zákona o dohľade nad finančným trhom. 

Pripomienka nebola akceptovaná v časti týkajúcej sa rozdvojenia sústavy kontrolných a dohľadových orgánov, z dôvodu, že upravený návrh pripravovaného zákona je zosúladený zosúladený s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenou vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1. 2014, podľa ktorej sa vytváranie uceleného systému ochrany finančného spotrebiteľa má uskutočniť v dvoch postupných etapách rozširovanie pôsobnosti NBS a prenosu pôsobnosti zo Slovenskej obchodnej inšpekcie na NBS v oblasti ochrany finančného spotrebiteľa. Zároveň sa v dôvodovej správe vymedzí, že v súlade s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenou vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1. 2014 sa vyvinie primerané úsilie, aby sa stav duality dohľadu nad dohliadanými a nedohliadanými subjektmi čo najrýchlejšie odstránil, pričom dovtedy bude NBS úzko komunikovať a spolupracovať so SOI s cieľom, aby v úrovni dohľadu, prístupe, výklade a najmä v relevantnej rozhodovacej činnosti oboch subjektov nevznikali neodôvodnené zásadné rozdiely. 

Na základe uvedeného MS SR považuje rozpor za odstránený.  	
MS SR 	K Čl. VII, k bodu 6 
Zásadne trváme na tom, aby sa ustanovenie odsekov 2 až 5 vzťahovalo aj na NBS, keďže je potrebné zabezpečiť výkon predbežného opatrenia na ochranu spotrebiteľských záujmov a nepostačuje, že kompetencie NBS budú sústredené na meritórne rozhodovanie. Predbežná právna ochrana má ďaleko väčší záber a význam, keďže vždy prichádza skôr ako meritórne rozhodnutie a je spôsobilá zabezpečiť dočasnú úpravu právnych pomerov. 
Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptované úpravami, spresneniami a doplneniami navrhnutého textu ustanovení § 35b až § 35h v článku I o novelizácii zákona o dohľade nad finančným trhom (zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov), ktorými sa zohľadňuje navrhnutý text ustanovení v článku VII o novelizácii zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov). 
Iba čiastočne akceptovaná v rámci návrhu pripravovaného zákona bola požiadavka zabezpečiť, aby Národná banka Slovenska bola oprávnená vydávať predbežné opatrenia. Národná banka Slovenska totiž už podľa doterajšej zákonnej úpravy v § 25 zákona o dohľade je v rozsahu svojej pôsobnosti na výkon dohľadu oprávnená vydávať predbežné opatrenia, čo sa bude vzťahovať na rozšírenú pôsobnosť NBS o dohľad v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov, ak toto rozšírenie pôsobnosti NBS bude schválené (uzákonené). 
Na základe uplatnenej požiadavky o predbežných opatreniach však v rámci čl. I návrhu zákona bol do § 35e doplnený nový odsek 3, podľa ktorého je Národná banka Slovenska výslovne oprávnená vydať predbežné opatrenie aj na zamedzenie porušovania spotrebiteľských práv dohliadaným subjektom, ktoré poškodzuje kolektívne záujmy finančných spotrebiteľov. 

Na základe výsledkov z rozporového konania MS SR po objasnení a doplnení § 35e ods. 3 odstúpilo od uvedenej pripomienky. 

Rozpor odstránený. 	
MS SR 	K Čl. VII, k bodu 7 
Odporúčame predkladateľovi upraviť legislatívnu techniku predmetného bodu. 	O 	ČA 	Úpravami, spresneniami a doplneniami navrhnutého textu ustanovení § 35b až § 35h v článku 1 o novelizácii zákona o dohľade nad finančným trhom (zákona č 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov), ktorými sa zohľadňuje navrhnutý text ustanovení v článku VII o novelizácii zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov) 	
MS SR 	K Čl. VII, k bodu 8 
Zásadne nesúhlasíme s obmedzením pôsobnosti Komisie pre posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík predávajúcich. V súlade so zásadnou pripomienkou k celej piatej časti nie je daný žiaden dôvod a ani legitímna normatívna motivácia na to, aby došlo k obmedzeniu pôsobnosti Komisie v časti finančných služieb. Uvedený návrh je aj v rozpore s Vládou SR schválenou Koncepciou a vychádza z nepochopenia filozofie právomoci Komisie, ktorá aj v súčasnosti pôsobí popri dozorovom orgáne, ktorým je Slovenská obchodná inšpekcia. Okrem uvedeného aj keď predkladateľ zachováva právomoc Slovenskej obchodnej inšpekcie, právomoc Komisie obmedzuje v celom rozsahu, a to bez dôvodu. Predkladateľ vôbec nerozlišuje medzi verejno-právnou a súkromno-právnou ochranou a preto je potrebné ustáliť, že pôsobnosť Komisie nie je v rozpore s právomocou NBS osobitne v tom prípade, keď NBS nemôže a nebude vykonávať súkromno-právnu ochranu práv spotrebiteľa podľa predpisov civilného práva. Z týchto dôvodov zásadne trváme na vypustení celého navrhovaného bodu, a to bez náhrady a os súvisiace zmeny v čl. I podľa uplatnených pripomienok. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Vypustením pôvodne navrhnutých ustanovení týkajúcich sa Komisie pre posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách. 
Zároveň by však bolo adekvátne, aby v prípade zachovania (nezúženia) pôsobnosti, tejto komisie došlo k dvom zmenám (korekciám) vykonávacej vyhlášky Ministerstva spravodlivosti SR č. 406/2008 Z. z. o zložení, rozhodovaní, organizácii práce a postupe uvedenej komisie takto: 
1. jeden člen komisie bude z NBS, 
2. zavedie sa a bude sa uplatňovať vzájomná konzultačná povinnosť komisie a NBS tak, aby koordinovali posudzovanie neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb. (pritom tieto korekcie by boli adekvátne aj v záujme detailnejšej informovanosti NBS (ako orgánu dohľadu v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov) o právnom posudzovaní neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb z hľadiska súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov.) 	
MS SR 	K Čl. VII, k bodu 9, § 29d ods. 4 
V súlade s predchádzajúcou zásadnou pripomienkou zásadne trváme na tom, aby predkladateľ bez náhrady vypustil aj novo navrhnutý odsek 4, keďže nie je dôvodu, aby došlo k zúženiu kompetencie Komisie, a preto niet potreby zavádzať prechodné ustanovenie s viazaním na konanie, ktoré Komisia nevedie. 
Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	A 	Vypustením pôvodne navrhnutých ustanovení. 
Zároveň by však bolo adekvátne, aby v prípade zachovania (nezúženia) pôsobnosti, tejto komisie došlo k dvom zmenám (korekciám) vykonávacej vyhlášky Ministerstva spravodlivosti SR č. 406/2008 Z. z. o zložení, rozhodovaní, organizácii práce a postupe uvedenej komisie takto: 
1. jeden člen komisie bude z NBS, 
2. zavedie sa a bude sa uplatňovať vzájomná konzultačná povinnosť komisie a NBS tak, aby koordinovali posudzovanie neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb. (pritom tieto korekcie by boli adekvátne aj v záujme detailnejšej informovanosti NBS (ako orgánu dohľadu v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov) o právnom posudzovaní neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb z hľadiska súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov.) 	
MS SR 	K Čl. VIII, k bodu 2 a 5 
V záujme zachovania jednoty výkonu dohľadu zásadne nesúhlasíme s navrhovanou úpravou a žiadame zachovať právomoc Slovenskej obchodnej inšpekcie do času, kým NBS neprevezme dohľad na všetkými poskytovateľmi finančných služieb, ktorí budú musieť mať licenciu. Z uvedeného dôvodu zásadne trváme na zachovaní statusu de lege lata. Z uvedeného zároveň odvodzujeme zbytočnosť zavedeného prechodného ustanovenia. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Uvedená pripomienka bola čiastočne akceptovaná úpravami textu predmetných bodov. Na základe výsledkov z rozporového konania a po dohode s MS SR bola vyjadrená myšlienka zintenzívnenia riešenia spolupráce SOI a NBS a otázok vyplývajúcich z pôsobnosti oboch inštitúcií v súvislosti s ochranou spotrebiteľa na finančnom trhu. Zároveň v dôvodovej správe sa vymedzí, že v súlade s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenou vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1. 2014 sa vyvinie primerané úsilie, aby sa stav duality dohľadu nad dohliadanými a nedohliadanými subjektmi čo najrýchlejšie odstránil, pričom dovtedy bude NBS úzko spolupracovať so SOI s cieľom, aby v úrovni dohľadu, prístupe, výklade a najmä v relevantnej rozhodovacej činnosti oboch subjektov nevznikali neodôvodnené zásadné rozdiel. 

Pripomienka nebola akceptovaná vypustením prechodného ustanovenia z dôvodu, že je potrebné, aby bolo zrejmé, aký subjekt dokončí kontrolu alebo konanie začaté pred účinnosťou navrhovanej novely. Zároveň bolo na rozporovom konaní poznamenané, že vo vzťahu k ostatným veriteľom poskytujúcich spotrebiteľské úvery, ktorými nie sú banky alebo pobočky zahraničných bánk, budú musieť mať najprv pridelenú licenciu a až potom budú patriť medzi dohliadané subjekty NBS a NBS bude môcť aj nad nimi vykonávať dohľad. V súčasnosti prebieha legislatívny proces týkajúci sa zmeny a doplnenia zákona o spotrebiteľských úveroch, kde sú zakotvené podmienky na licencovanie týchto subjektov. Avšak na to, aby sa preklenul čas dokedy budú inštitúcie prelicencované, je potrebné, aby kompetencia vykonávania kontroly nad veriteľmi, ktorými nie je banka alebo pobočka zahraničnej banky na základe zákona o spotrebiteľských úveroch ostala SOI. Až tie subjekty, ktorým bude udelená licencia sa stanú následne dohliadanými subjektmi NBS: 

Na základe uvedeného bol rozpor odstránený. 	
MS SR 	K Čl. VIII, k bodu 4 
V súlade s predchádzajúcou zásadnou pripomienkou zásadne nesúhlasíme s rozdeľovaním pôsobnosti medzi NBS a Slovenskú obchodnú inšpekciu podľa povahy subjektu. Uvedený bod preto žiadame vypustiť. 
Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	ČA 	Uvedená pripomienka bola čiastočne akceptovaná úpravami, nie vypustením bodu. Na základe výsledkov z rozporového konania a po dohode s MS SR bola vyjadrená myšlienka zintenzívnenia riešenia spolupráce SOI a NBS a otázok vyplývajúcich z pôsobnosti oboch inštitúcií v súvislosti s ochranou spotrebiteľa na finančnom trhu. Zároveň v dôvodovej správe sa vymedzí, že v súlade s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenou vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1. 2014 sa vyvinie primerané úsilie, aby sa stav duality dohľadu nad dohliadanými a nedohliadanými subjektmi čo najrýchlejšie odstránil, pričom dovtedy bude NBS úzko spolupracovať so SOI s cieľom, aby v úrovni dohľadu, prístupe, výklade a najmä v relevantnej rozhodovacej činnosti oboch subjektov nevznikali neodôvodnené zásadné rozdiel. 

Na základe uvedeného bol rozpor odstránený. 	
MV SR 	K čl. I bodu 2 
K čl. I bodu 2 
V bode 1 návrhu sa pojem „klient“ nahrádza pojmom „finančný spotrebiteľ a iný klient na finančnom trhu“, ale v ďalších bodoch navrhovanej novely sa pracuje len s pojmom „finančný spotrebiteľ“ bez zavedenia legislatívnej skratky. Ak sa nezavedie v bode 1 legislatívna skratka, bude potrebné upraviť znenie bodov 2, 3, 5, 6, 7 a 18. 
Ďalej v bode 2 návrhu je potrebné aktualizovať poznámku pod čiarou k odkazu 1. 
 	O 	N 	Navrhnutá úprava zohľadňuje skutočnosť, že v oblasti finančného trhu už aj podľa doterajšej zákonnej úpravy treba rozlišovať medzi užším pojmom "spotrebiteľ" (ktorým je iba nepodnikateľská fyzická osoba, respektíve podnikateľská fyzická osoba konajúca mimo v rámci svojej obchodnej alebo inej podnikateľskej činnosti) a medzi širším pojmom "klient", ktorý využívajú zákonné úpravy v oblasti finančného trhu napríklad aj v súvislosti s reguláciou ochrany neprofesionálnych klientov na finančnom trhu. 	
MV SR 	K čl. I bodu 13 
K čl. I bodu 13 
Odporúčame použiť inú legislatívnu techniku, a to s použitím tejto uvádzacej vety: „V § 16 ods. 5 druhá veta znie:“.  	O 	A 	Akceptovaná spresnením navrhnutého textu tak, že v § 16 ods. 5 sa upravuje znenie druhej vety. 	
MV SR 	K čl. I bodu 14 
K čl. I bodu 14 
Odporúčame použiť inú legislatívnu techniku, a to s použitím uvádzacej vety: „V § 18 ods. 2 tretia veta znie:“. 	O 	A 	Akceptované úpravou a spresnením navrhnutého textu tak, že v § 18 ods. 2 sa na konci pripája ďalšia veta. 	
MV SR 	K čl. II 
K čl. II 
V bode 2 aktualizovať poznámku pod čiarou k odkazu 1b. 
 	O 	A 	Akceptovaná úpravou navrhnutého textu vrátane toho, že do čl. II bodu 2 bolo začlenené aj novelizačné ustanovenie o aktualizáciu poznámky pod čiarou k odkazu 1b. 	
MV SR 	K čl. III 
K čl. III 
V bode 4 odporúčame použiť inú legislatívnu techniku, a to s použitím uvádzacej vety: „V § 11 odsek 6 znie:“. 
 	O 	N 	Legislatívna technika, aká je použitá v čl. III bode 4 návrhu zákona na doplnenie novej prvej vety na začiatok § 11 ods. 6 zákona o reklame (zákona č. 147/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov), sa bežne používa pri tvorbe zákonov. Rovnaká legislatívna technika je použitá napríklad v čl. I bode 1 zákona č. 451/2008 Z. z. na doplnenie novej prvej vety sa začiatok § 4 ods. 3 zákona o azyle (zákona č. 480/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov), v čl. I bode 43 zákona č. 152/2014 Z. z. na doplnenie novej prvej a druhej vety sa začiatok § 44 ods. 5 zákona o námornej plavbe (zákona č. 435/2000 Z. z. v znení neskorších predpisov) a v čl. I bode 15 zákona č. 426/2013 Z. z. na doplnenie novej prvej vety sa začiatok § 11 ods. 2 zákona o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy (zákona č. 426/2013 Z. z. v znení neskorších predpisov). 	
MV SR 	K čl. IV 
K čl. IV 
Úvodnú vetu je potrebné aktualizovať (posledná novela - zákon č. 106/2014 Z. z.). 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MV SR 	K čl. VII 
K čl. VII 
Úvodnú vetu je potrebné aktualizovať (pozri novely – zákon č. 106/2014 Z. z. a zákon č. 151/2014 Z. z.). 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MK SR 	K čl. I bod 3 
V texte navrhovanej poznámky pod čiarou k odkazu 1aa odporúčame za slovo ,,zákonníka" vložiť slová ,,v znení neskorších predpisov" a slová ,,neskorších predpisov" nahradiť slovami ,,zákona č. 102/2014 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MK SR 	K čl. I bod 11 
V texte navrhovaných poznámok pod čiarou k odkazom 47a a 47b odporúčame na konci pripojiť slová ,,v znení neskorších predpisov". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované úpravou poznámok pod čiarou a spresnením navrhnutého textu. 	
MK SR 	K čl. I bod 22 
Na začiatku odporúčame vložiť slovo ,,V". 

Odôvodnenie: 
Bod 29 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MK SR 	K čl. II bod 5 
V texte navrhovanej poznámky pod čiarou k bodu 12aa odporúčame slová ,,neskorších predpisov" nahradiť slovami ,,zákona č. 394/2012 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MK SR 	K čl. III bod 3 
V texte navrhovanej poznámky pod čiarou k odkazu 21c odporúčame uviesť celý názov zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, keďže sa uvádza v poznámkach pod čiarou po prvýkrát. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu, a to pri prvej citácii zákona č. 747/2004 Z. z. v rámci článku III návrhu zákona. 	
MK SR 	K čl. V bod 1 
V texte navrhovanej poznámky pod čiarou k odkazu 17b odporúčame uviesť celý názov zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, keďže sa uvádza v poznámkach pod čiarou po prvýkrát. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované spresnením návrhu textu, a to pri prvej citácii 17a) zákona č. 747/2004 Z. z. v rámci článku V návrhu zákona 	
MK SR 	K čl. IV  
V úvodnej vete odporúčame slová ,,a zákona č. 102/2014 Z. z." nahradiť čiarkou a slovami ,,zákona č. 102/2014 Z. z. a zákona č. 106/2014 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MK SR 	K čl. VII 
V úvodnej vete odporúčame slová ,,a zákona č. 102/2014 Z. z." nahradiť čiarkou a slovami ,,zákona č. 102/2014 Z. z., zákona č. 106/2014 Z. z. a zákona č. 151/2014 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MK SR 	K čl. VIII bod 2 
V texte navrhovanej poznámky pod čiarou k odkazu 35a odporúčame uviesť celý názov zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, keďže sa uvádza v poznámkach pod čiarou po prvýkrát. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MK SR 	K čl. VIII bod 3 
Slová ,,ods. 3" odporúčame nahradiť slovami ,,odsek 3". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MK SR 	Všeobecne k materiálu 
Odporúčame umiestňovať interpunkčné znamienka pred odkazy na poznámky pod čiarou (napr. čl. VII body 5 a 6, čl. III bod 5, čl. bod 18) 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované úpravou navrhnutého textu. 	
MK SR 	K čl. III k úvodnej vete 
Upozorňujeme, že zákon č. 147/2001 Z. z. o reklame a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je súčasťou novely zákona č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tiež čl. III), ktorý by mala Národná rada Slovenskej republiky prerokovať v skrátenom legislatívnom konaní a ktorý by mal nadobudnúť účinnosť dňom vyhlásenia. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované spresneniami navrhnutého textu uvádzacích viet čl. III a čl. VII, ktoré zohľadňujú novelizácie zákona o ochrane spotrebiteľa a zákona o reklame vykonanú zákonom č. 199/2014 Z. z.. 	
MK SR 	K čl. III bod 1 a 5 
S poukazom na znenie § 11 ods. 1, kde sa pre výraz ,,orgány dozoru podľa § 10" zavádza legislatívna skratka ,,orgán dozoru" nepovažujeme znenie navrhovaných bodov za vhodné. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	Akceptované úpravou navrhnutého textu. 	
MH SR 	Všeobecne k materiálu a k doložke vybraných vplyvov 
Považujeme za nevyhnutné podrobnejšie vymedziť, ako bude organizovaná inšpekčná činnosť Národnej banky Slovenska najmä z hľadiska jej inštitucionálneho zabezpečenia. Taktiež žiadame, aby bola inšpekčná činnosť zabezpečená minimálne na takej úrovni, ako ju doposiaľ zabezpečovala Slovenská obchodná inšpekcia. 
Zároveň žiadame prepracovať doložku vybraných vplyvov tak, aby boli vyčíslené a konkretizované vplyvy na rozpočet verejnej správy ako aj predpokladané náklady súvisiace s rozšírením pôsobnosti Národnej banky Slovenska. 

Odôvodnenie: 

Podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov pri predkladaní materiálov na rokovanie vlády musia byť uvedené a zdôvodnené predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy na bežný rok a tri nasledujúce rozpočtové roky 
 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptované doplnením dôvodovej správy k čl. I bodu 7 návrhu zákona, teda k navrhnutému doplneniu ustanovenia nového písmena c) do § 5 ods. 1 zákona o dohľade, ktorým sa Národnej banke Slovenska ukladá zabezpečiť vykonávanie dohľadu nad finančným trhom tak, aby príslušný osobitný organizačný útvar NBS (útvar dohľadu nad finančným trhom) mohol riadne plniť aj jeho zákonom vymedzenú pôsobnosť, činnosti a úlohy pri dohľade v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Touto úpravou sa zohľadňuje navrhované rozšírenie pôsobnosti a kompetencií Národnej banky Slovenska o dohľad v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. 
V zmysle záväzných pravidiel EÚ o európskom systéme účtov [ESA – European System of Accounts] do rozpočtov verejnej správy v členských štátoch EÚ sa nezahŕňajú a nepatria rozpočty národných centrálnych bánk, teda ani rozpočet Národnej banky Slovenska ako národnej centrálnej banky v SR sa nezahŕňa a nepatrí do rozpočtu verejnej správy v Slovenskej republike. Preto je bezpredmetná a neopodstatnená požiadavka na prepracovanie doložky vybraných vplyvov tak, aby v nej boli vyčíslené a konkretizované vplyvy na rozpočet verejnej správy z hľadiska predpokladaných nákladov NBS súvisiacich s navrhovaným rozšírením jej pôsobnosti o dohľad v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Keďže takéto rozšírenie pôsobnosti NBS nemá dopad na štátny rozpočet ani iný rozpočet verejnej správy, tak ani napriek uplatnenej požiadavke nie je daný dôvod na prepracovanie doložky vybraných vplyvov z hľadiska dopadu na rozpočet verejnej správy . 

MH SR na základe výsledkov z rozporového konania odstúpilo od pripomienky. Rozpor odstránený. 	
MH SR 	K Čl. I bod 3 
Navrhujeme upraviť definíciu finančného spotrebiteľa takto: 
„finančným spotrebiteľom sa rozumie spotrebiteľ1aa) na finančnom trhu, ktorý pri uzatváraní a plnení spotrebiteľskej zmluvy o poskytnutí finančnej služby s dohliadaným subjektom nekoná v rámci predmetu svojej podnikateľskej činnosti,1ab) zamestnania alebo povolania,1ac)“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 1aa znie: 
„1aa) § 52 ods. 4 Občianskeho zákonníka. 
§ 2 písm. a) zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
1ab) § 2 ods. 1 Obchodného zákonníka. 
1ac) Napríklad zákon Slovenskej národnej rady č. 138/1992 Zb. o autorizovaných architektoch a autorizovaných stavebných inžinieroch v znení neskorších predpisov, zákon č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov.“. 

Zároveň si dovoľujeme dať na zváženie uvedenie definície finančného spotrebiteľa v samostatnom ustanovení, nie cez bodkočiarku. 

Odôvodnenie: 

Precizovanie navrhovanej právnej úpravy a jej zjednotenie s právnou úpravou v osobitných predpisoch. 	O 	N 	Na základe výsledkov z rozporového konania, je v pripravovanom zákone pri použitom pojme "spotrebiteľ" výslovný odkaz 1aa na takmer jednotné (nie však úplne jednotné) definície pojmu "spotrebiteľ" v ustanoveniach § 52 ods. 4 Občianskeho zákonníka a § 2 písm. a) zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov), podľa ktorých spotrebiteľom je fyzická osoba, ktorá pri uzatváraní a plnení spotrebiteľskej zmluvy (teda vrátane spotrebiteľskej zmluvy o poskytnutí finančnej služby) nekoná v rámci predmetu svojej obchodnej činnosti alebo inej podnikateľskej činnosti, zamestnania alebo povolania. 	
MH SR 	K Čl. I bod 8 
Za slová „pod utajenou identitou“ navrhujeme doplniť slová „alebo nepriamo prostredníctvom iných osôb“. 

Odôvodnenie: 

Zosúladenie právnej úpravy s navrhovanými znením § 8 ods. 2 písm. e) a f) a § 8 ods. 3 písm. a) zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	Akceptovaná spresnením navrhnutého textu. 	
MH SR 	K Čl. I bod 14 
Navrhujeme vypustiť slová „ustanovenia tohto odseku rovnako platia aj na doručovanie písomností adresátovi, ktorým je podnikajúca fyzická osoba, ak sa písomnosť doručuje na adresu jej miesta podnikania“. 

Odôvodnenie: 

Posledná veta v § 18 ods. 2 zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v súčasnosti znie: „Ustanovenia tohto odseku obdobne platia na doručovanie písomností fyzickej osobe, ktorá je podnikateľom, ak sa písomnosť doručuje na adresu jej miesta podnikania.“ Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	Akceptovaná úpravou a spresnením navrhnutého textu tak, že v § 18 ods. 2 sa na konci pripája ďalšia veta. 	
MH SR 	K Čl. I bod 18, k § 35b, § 35c, § 35f a § 35g 
Vzhľadom na významne nižšie sankcie ako sú stanovené v navrhovanom § 35f ods. 1 písm. a), žiadame jednoznačne vymedziť, za porušenie akých povinností môže Národná banka Slovenska uložiť pokutu v rámci rozkazného konania a za porušenie akých povinností môže Národná banka Slovenska uložiť pokutu v rámci blokového konania. 
Zároveň poukazujeme na potrebu zosúladenia používaného slovného spojenia „povinnosť v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov“, nakoľko v navrhovanom znení § 35b ods. 1 a § 35c ods. 1 ide o povinnosti podľa osobitného predpisu uvedeného v pozn. č. 1 pod čiarou, v § 35f ods. 1 ide o povinnosti podľa tohto zákona alebo osobitných predpisov uvedených v pozn. č. 47c pod čiarou, v § 35f ods. 2 ide len o povinnosti v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov bez potrebného odkazu na konkrétne právne predpisy a v § 35g ods. 1 ide o porušenie povinnosti ustanovenej osobitným predpisom uvedeným v pozn. č. 1 pod čiarou bez použitia slovného spojenia „v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov“. 

Odôvodnenie: 

Zabezpečenie vysokej právnej istoty. 	Z 	A 	Akceptovaná na základe výsledkov z rozporového konania. 
Upravením navrhnutého textu tak, že bolo spresnené, že využitie uvedeného konania sa predpokladá pri porušeniach povinností v jednotlivých prípadoch v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. 
Zároveň prišlo k zosúladeniu používaného slovného spojenia "povinnosť v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov" v § 35b ods. 1, § 35c ods. 1, § 35f ods. 1, § 35f ods. 2 a v § 35g ods. 1. 

Rozpor odstránený 	
MH SR 	K Čl. I § 35c ods. 1 
Odporúčame zvážiť nahradenie pojmu „ochotný“ iným termínom. 	O 	A 	Akceptovaná úpravou navrhnutého textu. 	
MH SR 	K Čl. I § 35e, § 35f a § 35g 
Žiadame harmonizovať znenie navrhovaného § 35e, § 35f a § 35g s príslušnými ustanoveniami (napr. § 24, § 20a) zákona č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov a zároveň žiadame odstrániť duplicitu, ktorú navrhovaná právna úprava spôsobuje. 
Osobitne žiadame zabezpečiť, aby Národná banka Slovenska vydávala predbežné opatrenia, tak ako ich v zmysle ustanovenia § 21 zákona č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov vydávajú ostatné orgány dozoru. 

Odôvodnenie: 

Zabezpečenie vysokej právnej istoty a neznižovanie súčasnej úrovne ochrany spotrebiteľa. 
 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptované úpravami, spresneniami a doplneniami navrhnutého textu ustanovení § 35b až § 35h v článku I o novelizácii zákona o dohľade nad finančným trhom (zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov), ktorými sa zohľadňuje navrhnutý text ustanovení v článku VII o novelizácii zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov). 
Iba čiastočne akceptovaná v rámci návrhu pripravovaného zákona bola aj požiadavka zabezpečiť, aby Národná banka Slovenska bola oprávnená vydávať predbežné opatrenia. Národná banka Slovenska totiž už podľa doterajšej zákonnej úpravy v § 25 zákona o dohľade je v rozsahu svojej pôsobnosti na výkon dohľadu oprávnená vydávať predbežné opatrenia, čo sa bude vzťahovať na rozšírenú pôsobnosť NBS o dohľad v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov, ak toto rozšírenie pôsobnosti NBS bude schválené (uzákonené). 
Na základe uplatnenej požiadavky o predbežných opatreniach však v rámci čl. I návrhu zákona bol do § 35e doplnený nový odsek 3, podľa ktorého je Národná banka Slovenska výslovne oprávnená vydať predbežné opatrenie aj na zamedzenie porušovania spotrebiteľských práv dohliadaným subjektom, ktoré poškodzuje kolektívne záujmy finančných spotrebiteľov. 

Na základe výsledkov z rozporového konania bol rozpor odstránený. 	
MH SR 	K Čl. I § 35e, k bodu 24 a k Čl. VII bod 8 a 9 
V §35e nesúhlasíme s tým, aby Národná banka Slovenska posudzovala neprijateľnosť zmluvných podmienok. 
Zároveň trváme na zachovaní kompetencií komisie na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík predávajúcich, preto žiadame v Čl. I vypustiť bod 24 v časti § 45d ods. 5, v Čl. VII vypustiť bod 8 a v Čl. VII vypustiť bod 9 v časti § 29d ods. 4, to všetko bez náhrady. 

Odôvodnenie: 

Neprijateľnosť zmluvných podmienok v súčasnosti posudzujú výlučne súdy. Návrhom by sa vytvorila dvojkoľajnosť kompetencií orgánov, ktoré môžu posudzovať neprijateľnosť zmluvných podmienok. Rozhodovať o neprijateľnosti zmluvných podmienok v súčasnosti nemá ani komisia na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík. Komisia má v zmysle ustanovenia § 26a ods. 2 zákona č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov len právo podať podnet príslušným štátnym orgánom a obrátiť sa na združenie s podnetom na uplatnenie práv na príslušnom štátnom orgáne. Vďaka činnosti komisie však boli v minulosti iniciované početné legislatívne zmeny, súdne konania a kontrolné činnosti dozorných orgánov, ktoré jednoznačne potvrdzujú opodstatnenosť tejto kompetencie komisie. 
 	Z 	ČA 	Pripomienka bola akceptovaná v časti týkajúcej sa ponechania kompetencie Komisie na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík predávajúcich a to tak, že boli vypustené pôvodne navrhnuté ustanovenia, ktorými sa pôvodne predpokladalo, že o posudzovanie zmlúv o poskytnutí finančnej služby bude zúžená pôsobnosť Komisie na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík predávajúcich. Zároveň by však bolo adekvátne, aby v prípade zachovanie (nezúženia) pôsobnosti táto komisia došlo k dvom zmenám (korekciám) vykonávacej vyhlášky Ministerstva spravodlivosti SR č. 406/2008 Z. z. o zložení, rozhodovaní, organizácii práce a postupe uvedenej komisie tak, že jeden člen komisie bude z NBS a zavedie sa a bude sa uplatňovať vzájomná konzultačná povinnosť komisie a NBS tak, aby koordinovali posudzovanie neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb. (Pritom tieto korekcie by boli adekvátne aj v záujme detailnejšej informovanosti NBS (ako orgánu dohľadu v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov) o právnom posudzovaní neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb z hľadiska súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov.) 

Ostatná časť pripomienky bola čiastočne akceptovaná úpravou navrhnutého textu tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku. Zároveň treba poznamenať, že SOI už v súčasnosti SOI reálne poskytuje takúto ochranu spotrebiteľom na základe § 3 ods. 3 a § 7 a ďalších ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 8 ods. 1 písm. f) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Bez existencie takýchto právomocí NBS by bola ochrana finančného spotrebiteľa vo veľkej miere neefektívna či platonická. NBS nebude rozhodovať o platnosti a neplatnosti zmluvy s neprijateľnou podmienkou, keďže to je vyhradené pre súdy, NBS len zákazom použitia takejto podmienky poskytne spotrebiteľom ochranu. O otázke či ide o neprijateľnú podmienku, si NBS urobí úsudok sama ako predbežnú otázku, ak v tejto veci ešte nerozhodol súd (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). 	
MH SR 	K Čl. I § 35f ods. 2 
Odporúčame zvážiť, či je možné finančnou službou spôsobiť ujmu na zdraví alebo živote. 	O 	A 	Akceptované vypustením predmetnej časti pôvodne navrhnutého textu. 	
MH SR 	K Čl. I § 35f ods. 2 posledná veta 
Žiadame špecifikovať, v prípade spôsobenia akej ujmy sa môže osoba zbaviť zodpovednosti navrhovanou liberáciou. 

Odôvodnenie: 

Zabezpečenie vysokej právnej istoty a neznižovanie súčasnej úrovne ochrany spotrebiteľa. 	Z 	A 	Akceptovaná vypustením predmetnej časti z pôvodne navrhnutého textu. 	
MH SR 	K Čl. I § 35f ods. 4 
Odporúčame zmeniť označenie lehôt z premlčacích na prekluzívne, a to vzhľadom na ich povahu. 
 	O 	ČA 	Uvedená pripomienka bola čiastočne akceptovaná z dôvodu, že z textu navrhovanej novely bolo vypustené slovo "premlčacia" a ponechané iba slovo "lehota". Ide o legislatívne spresnenie textu materiálu. 	
MH SR 	K Čl. I § 35f ods. 5, K Čl. II bod 5, K Čl. III bod 4 
Žiadame skrátiť lehotu splatnosti na 15 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o uložení pokuty. 

Odôvodnenie: 

Lehota splatnosti 30 dní sa javí ako neprimerane dlhá najmä vzhľadom na doterajšiu činnosť Slovenskej obchodnej inšpekcie, ktorá pri zistení porušenia zákona ukladá účastníkovi konania povinnosť zaplatiť pokutu do 15 dní od právoplatnosti rozhodnutia. 	Z 	N 	Neakceptovaná na základe výsledkov z rozporového konania, MH SR od uvedenej pripomienky odstúpilo. V predmetnom ustanovení pripravovaného zákona sa navrhujú rovnaké lehoty, aké už štandardne existujú pri iných sankčných rozhodnutiach podľa zákonných úprav pre jednotlivé vecné oblasti (sektory) finančného trhu. 

Rozpor bol odstránený. 	
MH SR 	K Čl. I § 35i  
V § 35i odporúčame doplniť povinnosť Národnej banky Slovenska informovať predkladateľa o spôsobe vybavenia jeho podania. 
 	O 	ČA 	Vyriešené úpravou ustanovenia § 35j (pôvodne označené ako § 35i) v spojení s ustanovením § 35k zákona o dohľade podľa iných pripomienok z medzirezortného pripomienkového konania. 	
MH SR 	K Čl. I § 35i 
Žiadame, aby Národná banka Slovenska vykonala kontrolu aj v prípade, ak podanie predkladateľ nedoplní. Zároveň poukazujeme na to, že podľa navrhovanej právnej úpravy predkladateľom nebude môcť byť spotrebiteľské združenie, nakoľko spotrebiteľské združenie nie je ani finančným spotrebiteľom ani „iným klientom“ v zmysle zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 

Neznižovanie súčasnej úrovne ochrany spotrebiteľa. 	Z 	ČA 	Na základe výsledkov z rozporového konania, bola pripomienka akceptovaná v časti týkajúcej sa spotrebiteľských združení tak, že prišlo k úprave a doplnení ustanovenia § 1 ods. 3 písm. c) zákona o dohľade. 
Čo sa týka časti pripomienky vykonávania kontroly Národnej banky Slovenska, ak podanie predkladateľ nedoplní, uvedená časť pripomienky je bezpredmetná z dôvodu, že Národná banka Slovenska je príslušná a oprávnená vykonať dohliadku (kontrolu) kedykoľvek aj z vlastného podnetu, teda aj bez podania spotrebiteľa. 	
MH SR 	K Čl. I bod 20 
Žiadame nasledovné znenie bodu 20: V § 37 ods. 1 písm. d) sa slová „výrok vykonateľného rozhodnutia alebo aj odôvodnenie rozhodnutia Národnej banky Slovenska alebo ich časti“ nahrádzajú slovami „rozhodnutia Národnej banky Slovenska v neanonymizovanej podobe“ a na konci sa čiarka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „to sa vzťahuje aj na rozhodnutia Národnej banky Slovenska vo veciach ochrany spotrebiteľa okrem uloženia pokuty v blokovom konaní,“ 

Odôvodnenie: 

Celé znenie právoplatných rozhodnutí zverejňuje aj Slovenská obchodná inšpekcia, preto nepovažujeme za vhodné, aby sa rozsah informácií, ktoré sú v súčasnosti verejne dostupné, obmedzoval. 	Z 	A 	Na základe výsledkov z rozporového konania bola pripomienka akceptovaná spresnením navrhnutej úpravy o doplnení ustanovenia § 37 ods. 1 písm. d) zákona o dohľade. 	
MH SR 	Nad rámec návrhu zákona 
Žiadame ustanoviť kompetenciu NBS ako orgánu dohľadu nariadiť dohliadanému subjektu vydať finančnému spotrebiteľovi bezdôvodné obohatenie alebo nahradiť škodu, v prípade, ak počas výkonu dohľadu bolo jednoznačne preukázané porušenie zákona, neoprávnený finančný prospech dohliadaného subjektu alebo vzniknutá škoda a ich výška. 

Odôvodnenie: 

Návrhom sa sleduje vysoká ochrana finančného spotrebiteľa, tým, že v prípade jednoznačných prípadov by sa malo porušiteľovi nariadiť vrátiť neoprávnený prospech finančnému spotrebiteľovi alebo nahradiť vzniknutú škodu. S touto kompetenciou sa počíta pri nasledujúcej novelizácii zákona o ochrane spotrebiteľa, resp. v Spotrebiteľskom kódexe pre orgány dozoru. Nakoľko však NBS bude vykonávať dohľad podľa zákona č. 747/2004 Z. z., je nevyhnutné, aby uvedená kompetencia bola zakotvená aj v tomto zákone. 
Navrhovaná kompetencia smeruje tiež k zníženiu počtu súdnych konaní, pričom stále rešpektuje skutočnosť, že orgán dohľadu nerozhoduje o zmluvných nárokoch. 	Z 	N 	Neakceptovaná na základe výsledkov z rozporového konania, MH SR odstúpilo od uvedenej pripomienky z dôvodu, že navrhovaná kompetencia bude riešená otvorením zákona o dohľade nad finančným trhom v rámci prípravy Spotrebiteľského kódexu. 

Rozpor odstránený 	
MH SR 	K Čl. III bod 3 
Navrhujeme takéto znenie bodu 3: 
§ 10 sa dopĺňa písmenom f), ktoré znie: 
„f) Národná banka Slovenska nad reklamou finančnej služby ponúkanej finančnému spotrebiteľovi podľa osobitného predpisu.21b)“. 
Poznámky pod čiarou k odkazom 21b a 21c znejú: 
„ 21b) Zákon č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: 

Precizovanie navrhovanej právnej úpravy. 	O 	A 	Akceptovaná úpravou a spresnením navrhnutého textu. 	
MH SR 	K Čl. III bod 6 
Navrhujeme vypustiť § 11b ods. 1. 

Odôvodnenie: 

Nie je jasné, čo navrhovateľ ustanovením sledoval. Navrhovateľ tu rozlišuje medzi pojmami „dozor“ a „konania“, nie je nám jasné, z akého dôvodu. Zároveň upozorňujeme na rovnaký nedostatok v čl. V až VIII. 	O 	ČA 	Úpravou a spresnením (nie vypustením) navrhnutého textu prechodného ustanovenia § 11b ods. 1 zákona o reklame tak, že v upravenom znení § 11b ods. 1 sa používa rovnaká terminológia (o dozore Slovenskej obchodnej inšpekcie), aká sa už doteraz používa aj v iných ustanoveniach tohto zákona, napríklad v § 10 zákona o reklame. 	
MH SR 	K Čl. IV bod 1, K Čl. VIII bod 2 
Žiadame, aby dodržiavanie povinností a podmienok súvisiacich s poskytovaním spotrebiteľských úverov alebo iných úverov a pôžičiek pre spotrebiteľov podľa osobitného predpisu a dodržiavanie povinností a podmienok súvisiacich s poskytovaním spotrebiteľských úverov na diaľku podľa osobitného predpisu kontrolovala Národná banka Slovenska. 
Taktiež zásadne žiadame, aby kontrolu dodržiavania povinností ustanovených zákonom č. 129/2010 Z. z. o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov a o zmene a doplnení niektorých zákonov vykonávala v celom rozsahu Národná banka Slovenska. 

Odôvodnenie: 

Z dôvodu možných kompetenčných konfliktov, ako aj s ohľadom na ciele vyplývajúce z Koncepcie ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu, nie je žiaduce rozdeľovať kompetencie pri kontrole dodržiavania uvedených povinností a podmienok medzi viaceré orgány dozoru, ale je potrebné rozšíriť pôsobnosť Národnej banky Slovenska aj na činnosti subjektov v súčasnosti nedohliadaných Národnou bankou Slovenska. Zároveň podotýkame, že nám nie je známe aké subjekty budú po navrhovanej zmene nedohliadané, nakoľko dohliadanými budú aj iné osoby, ktorým osobitné predpisy ukladajú povinnosti a osobitným predpisom je podľa navrhovanej právnej úpravy napr. aj zákon č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov. 	Z 	A 	Na základe výsledkov z rozporového konania predkladateľ pripomienku akceptoval stým, že po dohode s MH SR uvedená pripomienka bude v celom rozsahu doriešená v súlade s Koncepciou ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu (schválenou vládou SR dňa 8. 1. 2014) v rámci procesu prípravy, prerokúvania a uloženia pripomienky zo strany MH SR nad rámec zákona k presunu kompetencií zo SOI na NBS v medzirezortnom pripomienkovom konaní k návrhu novely zákona č. 129/2010 Z. z. o spotrebiteľských úveroch, ktorý bol dňa 21. 7 . 2014 predložený do medzirezortného pripomienkového konania. 

Rozpor odstránený 	
MH SR 	K Čl. V bod 2 
Navrhujeme vypustiť § 8a ods. 1. 

Odôvodnenie: 

Obdobne ako k Čl. III bod 6. 
 	O 	ČA 	Úpravou a spresnením (nie vypustením) navrhnutého textu prechodného ustanovenia § 8a ods. 1 zákona o elektronickom obchode tak, že v upravenom znení § 8a ods. 1 sa používa rovnaká terminológia (o dohľade Slovenskej obchodnej inšpekcie), aká sa už doteraz používa aj v iných ustanoveniach tohto zákona, napríklad v § 7 zákona o elektronickom obchode. 	
MH SR 	K Čl. VII bod 6 
Navrhujeme v poznámke pod čiarou k odkazu 25ea odkazovať na § 25 zákona č. 747/2004 Z. z. 

Odôvodnenie: 

Doplnenie sa navrhuje z dôvodu jednoznačnejšej úpravy. 
 	O 	N 	Uplatnená pripomienka sa stala bezpredmetná preto, lebo v dôsledku iných pripomienok z MPK došlo k takým podstatným úpravám návrhu zákona (vrátane článku VII bodu 6 návrhu zákona), že v poznámke pod čiarou k odkazu 25ea už je potrebné odkazovať na celý zákon č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 	
MH SR 	K Čl. VII bod 9 
Navrhujeme vypustiť § 29d ods. 1. 

Odôvodnenie: 

Obdobne ako k Čl. III bod 6. 
 	O 	ČA 	Úpravou a spresnením (nie vypustením) navrhnutého textu prechodného ustanovenia § 29d ods. 1 zákona o ochrane spotrebiteľa tak, že v upravenom znení § 29d ods. 1 sa používa rovnaká terminológia (o dozore a kontrole Slovenskej obchodnej inšpekcie), aká sa už doteraz používa aj v iných ustanoveniach tohto zákona. Napríklad § 20 ods. 1 druhej vete zákona o ochrane spotrebiteľa. 
 	
MH SR 	K Čl. VIII bod 5 
Navrhujeme vypustiť § 25e ods. 1. 

Odôvodnenie: 

Obdobne ako k Čl. III bod 6. 
 	O 	ČA 	Úpravou a spresnením (nie vypustením) navrhnutého textu prechodného ustanovenia § 25e ods. 1 zákona o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov tak, že v upravenom znení § 25e ods. 1 sa používa rovnaká terminológia (o kontrole Slovenskej obchodnej inšpekcie), aká sa už doteraz používa aj v iných ustanoveniach tohto zákona. Napríklad § 23 ods. 1 zákona o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov. 	
MDVaRR SR 	Čl. III uvádzacia veta 
1. V čl. III uvádzacej vete je potrebné pred slovo dopĺňa vložiť slová „mení a“. 	O 	A 	Akceptovaná spresnením navrhnutého textu. 	
MDVaRR SR 	Čl. III bod 3 
2. V čl. III treťom bode v poznámke pod čiarou k odkazu 21b je potrebné uviesť úplnú citáciu zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	Akceptovaná spresnením navrhnutého textu, a to pri prvej citácii zákona č. 747/2004 Z. z. v rámci článku III návrhu zákona, kde je navrhnutý nový druhý bod v ktorom sa uvedená upravená citácia nachádza. 	
MDVaRR SR 	Čl. V bod 1 
3. V čl. V prvom bode v poznámke pod čiarou k odkazu 17a je potrebné uviesť úplnú citáciu zákona č. 747/2004 Z. z. 	O 	A 	Akceptovaná spresnením navrhnutého textu. 	
MPRV SR 	K Článku IV 
V bode 1 na konci písm. j) odporúčame pripojiť úvodzovky a bodku. 	O 	A 	Akceptované úpravou navrhnutého textu. 	
MO SR 	K Čl. I 
V druhom bode odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 1 za slovami „o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ a za slovami „o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ doplniť slová „v znení neskorších predpisov“. Obdobnú úpravu odporúčame použiť aj v druhom bode Čl. II. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MO SR 	K Čl. I 
V 13. bode odporúčame pred slovo „prílohu“ vložiť predložku „o“. 	O 	N 	Pripomienka sa stala bezpredmetnou v dôsledku úprav návrhu zákona na základe iných pripomienok z MPK. 	
MO SR 	K Čl. I 
V 18. bode odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 47c vypustiť slovo „zákona“. 	O 	N 	Pripomienka sa stala bezpredmetnou v dôsledku úprav návrhu zákona na základe iných pripomienok z MPK. 	
MO SR 	K Čl. III 
V treťom bode odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 21b uviesť úplný názov zákona č. 747/2004 Z. z.“. Obdobnú úpravu odporúčame použiť aj v prvom bode Čl. V (v poznámke pod čiarou k odkazu 17a) a v druhom bode Čl. VIII (v poznámke pod čiarou k odkazu 35a).  	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MO SR 	K Čl. IV 
V úvodnej vete Čl. IV odporúčame na konci doplniť novelu: „zákon č. 106/2014 Z. z.“. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MO SR 	K Čl. VII 
V úvodnej vete Čl. VII odporúčame na konci doplniť novely: „zákon č. 106/2014 Z. z. a zákon č. 151/2014 Z. z.“. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MZVaEZ SR 	K článku I  
V bode 13. odporúčame slová "ak ide" nahradiť slovami "ak ide o" a slová "prílohu vyhotovenú v českom jazyku alebo ak ide" nahradiť slovami "prílohu vyhotovenú v českom jazyku alebo ak ide o". 
V bode 18. v § 35 j odporúčame za slovo "predpisov" vložiť úvodzovky a bodku. 	O 	A 	Akceptované v prvej časti pripomienky spresnením navrhnutého textu tak, že v § 16 ods. 5 sa upravuje znenie druhej vety a v druhej časti pripomienky upravením navrhnutého textu. 	
MZVaEZ SR 	K článku III 
V uvádzacej vete odporúčame slová "sa dopĺňa" nahradiť slovami "sa mení a dopĺňa". 
V bode 3. odporúčame vypustiť úvodzovky na začiatku posledného riadku.  	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MZVaEZ SR 	K článku IV 
V bode 1. odporúčame na konci písmena j) pripojiť úvodzovky a bodku.  	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MZVaEZ SR 	K článku VI 
V úvodnej vete odporúčame slová "sa mení a dopĺňa" nahradiť slovami "sa dopĺňa".  	O 	N 	Uplatnená pripomienka sa stala bezpredmetná preto, lebo na základe pripomienok z MPK došlo k doplneniu ďalších bodov do článku VII návrhu zákona tak, že v rámci článku VII sa už zákon o ochrane spotrebiteľa pri finančných službách na diaľku jasne nepochybne mení a dopĺňa. 	
MZVaEZ SR 	K článku VII 
V bode 3. odporúčame na konci uvádzacej vety bodku nahradiť dvojbodkou. 
Body 5. a 6. odporúčame ukončiť bodkou. 
 	O 	A 	Akceptované úpravou navrhnutého textu. 	
MZVaEZ SR 	K článku VIII 
V bode 2. odporúčame poznámku pod čiarou k odkazu 35 ukončiť bodkou.  	O 	A 	Akceptované úpravou navrhnutého textu. 	
MZVaEZ SR 	K Doložke zlučiteľnosti právneho predpisu s právom EÚ 
V bode 2 doložky odporúčame vypustiť druhý krát použité slová „návrh zákona“. 
V bode 4 písm. c) informácia o konaní začatom proti Slovenskej republike o porušení podľa čl. 258 až 260 Zmluvy o fungovaní Európskej únie odporúčame uviesť, že voči SR je vedené konanie o porušení zmluvy č. 2014/0215 v súvislosti so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES. 
 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Ochrana finančného spotrebiteľa podľa predloženého návrhu zákona, z pohľadu spotrebiteľa, ktorého podnet je predmetom výkonu dohľadu, je zameraná v podstate len na vzťah orgánu dohľadu a dohliadaného subjektu, a to aj vzhľadom k tomu, že podľa § 2 ods. 3 zákona 
č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov predmetom dohľadu nad dohliadanými subjektmi nie je rozhodovanie sporov z právnych vzťahov medzi dohliadanými subjektmi a ich klientmi, 
na ktorých prejednávanie a rozhodovanie sú príslušné súdy alebo iné orgány podľa osobitných predpisov. Finančný spotrebiteľ, ktorý zašle podnet podľa navrhovaného § 1 ods. 3 písm. c) a splní povinnosti vyplývajúce mu z navrhovaného § 35i, sa tak ochrany svojich práv môže domáhať v zásade len na súde, a to i napriek tomu, že následne bolo (mohlo byť) výkonom dohľadu zistené, že dohliadaný subjekt porušil práva finančného spotrebiteľa alebo povinnosti v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. 
Jedným z opatrení, ktoré prispievajú k zvýšenej ochrane finančného spotrebiteľa, sú dobre informovaní spotrebitelia a vzájomne informované príslušné orgány v rámci zabezpečovania ich ochrany. 
V tejto súvislosti odporúčame zvážiť zavedenie mechanizmu administratívnej spolupráce medzi orgánom dohľadu a súdu o vzájomnej informovanosti o právoplatných rozhodnutiach týkajúcich sa opatrení a sankcií v oblasti ochrany finančného spotrebiteľa (porušenie práva finančného spotrebiteľa alebo povinnosti v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov) a tiež informovať širokú verejnosť dostupným zverejňovaním všetkých rozhodnutí a prijatých opatrení v oblasti ochrany finančného spotrebiteľa v neanonymizovanej podobe, aj v rámci výkonu dohľadu na mieste a rozhodnutí vydaných v rozkaznom konaní (návrh na doplnenie ustanovenia § 37 ods. 1 písm. d) v predloženom návrhu zákona), keďže bolo spoľahlivo zistené, že dohliadaný subjekt porušil povinnosť v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov a práve táto skutočnosť je zásadnou v súvislosti s cieľmi lepšieho informovania spotrebiteľov. 
Odôvodnenie: Informovanie o rozhodnutiach a ďalších opatreniach prijatých v oblasti ochrany finančného spotrebiteľa uľahčí pozíciu spotrebiteľa v súdnom konaní v skutkovo zhodných alebo podobných prípadoch, resp. ho povzbudí sa na súd obrátiť. 
 	O 	ČA 	Pripomienka bola akceptovaná v časti informovania širokej verejnosti dostupným zverejňovaním všetkých rozhodnutí a prijatých opatrení v oblasti ochrany finančného spotrebiteľa, kde prišlo k úprave § 37 ods. 1 písm. d) tak, že Národná banka Slovenska na svojej internetovej stránke alebo vo svojom vestníku bude zverejňovať aj výroky a odôvodnenia právoplatných rozhodnutí Národnej banke Slovenska vo veciach ochrany finančných spotrebiteľov okrem uložených bokových pokút, pričom pred zverejnením sa v nich anonymizujú údaje o finančných spotrebiteľoch. 

Pripomienka týkajúca sa zváženia zavedenia mechanizmu administratívnej spolupráce medzi orgánom dohľadu a súdu o vzájomnej informovanosti nemohla byť akceptovaná z dôvodu, že uvedená časť pripomienky je v nesúlade s legislatívnymi pravidlami pre tvorbu zákonov. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov (resp. k predkladacej správe a všeobecnej časti dôvodovej správy) 
V predkladacej správe a rovnako aj vo všeobecnej časti dôvodovej správy je uvedené, 
že „cieľom predkladaného návrhu zákona je zvýšenie ochrany finančného spotrebiteľa 
pri využívaní finančných služieb poskytovaných finančnými inštitúciami na území Slovenskej republiky“. V doložke vybraných vplyvov zároveň predkladateľ neidentifikoval žiadny sociálny vplyv. Dovoľujeme si upozorniť, že zvýšenie ochrany je jedným zo sledovaných sociálnych vplyvov v rámci časti 4.2. analýzy sociálnych vplyvov (vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám). 
Odporúčame predkladateľovi prehodnotiť sociálne vplyvy predloženého návrhu zákona 
a v prípade identifikácie sociálnych vplyvov v doložke vybraných vplyvov je potrebné predložený materiál doplniť o ich zhodnotenie - analýzu sociálnych vplyvov; 
resp. odporúčame zosúladiť predložené znenie predkladacej správy a všeobecnej časti dôvodovej správy s predloženou doložkou vybraných vplyvov. 
Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. 	O 	N 	Cieľom pripravovaného zákona skutočne je zvýšenie ochrany finančného spotrebiteľa pri ponúkaní, poskytovaní a využívaní finančných služieb poskytovaných finančnými inštitúciami (dohliadanými subjektmi finančného trhu) pôsobiacimi na území SR. Návrh pripravovaného zákona by teda vo svojej podstate mal mať vcelku pozitívny sociálny vplyv, ktorý by bolo možné iba odhadovať, keďže nie je kvantifikovateľný exaktným meraním. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 13 – slová „prílohu vyhotovenú v českom jazyku alebo ak ide“ odporúčame nahradiť slovami „o prílohu vyhotovenú v českom jazyku alebo ak ide“. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu tak, že v § 16 ods. 5 sa upravuje znenie druhej vety. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 18 – v §35e ods.2 písm. a) odporúčame zvážiť, či nad slovami „nekalú obchodnú praktiku“ je v zmysle bodu 21 a 38 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky správne uvedené číslo príslušného odkazu a na základe uvedeného aj ďalšie číslovanie odkazov v predmetnom paragrafe a § 35f a 35 g. 	O 	N 	V § 35e ods. 2 písm. a) návrhu zákona je uvedené správne číslo odkazu aj poznámky k príslušnému odkazu. 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
K bodu 1 – slová „uvádzacej vete“ odporúčame vypustiť. 	O 	A 	Vypustením dotknutého textu.  	
ŠÚ SR 	Čl. II 
K bodu 3 – uvádzaciu vetu odporúčame upraviť „§40 sa dopĺňa nadpisom, ktorý znie:“ 	O 	N 	Legislatívna technika, aká je použitá v čl. II bode 3 návrhu zákona na vloženie (doplnenie) nadpisu (Bankové tajomstvo) pod označenie § 40 zákona o NBS (zákona NR SR č. 566/1992 Zb. v znení neskorších predpisov), sa bežne používa pri tvorbe zákonov. Rovnaká legislatívna technika je použitá napríklad v čl. III bode 9 zákona č. 140/2014 Z. z. na doplnenie, vloženie nadpisu (Depozitná povinnosť) pod označenie § 38 Devízového zákona (zákona NR SR č. 202/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov). 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
Úvodnú vetu k čl. III odporúčame v závere upraviť „.....sa mení a dopĺňa takto:“. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
ŠÚ SR 	Čl. IV 
V zmysle bodu 27 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame vypustiť poradové číslo navrhovanej zmeny, keďže ide iba o jednu zmenu. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
ŠÚ SR 	Čl. V 
K bodu 1 - v poznámke pod čiarou k odkazu 17a odporúčame uviesť v zmysle bodu 22 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky úplnú citáciu zákona č. 747/2004 Z.z.. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
ŠÚ SR 	Čl. VII 
Úvodnú vetu k čl. VII odporúčame upraviť v zmysle bodu 27 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky ( uviesť skrátené citácie všetkých predchádzajúcich noviel). 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu tak, že do úvodnej vety článku VII boli doplnené skrátené citácie aj najnovších noviel zákona o ochrane spotrebiteľa. 	
ŠÚ SR 	Čl. VIII 
K bodu 2 - v poznámke pod čiarou k odkazu 35a odporúčame uviesť v zmysle bodu 22 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky úplnú citáciu zákona č. 747/2004 Z.z.. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
ŠÚ SR 	Čl. VIII 
K bodu 3 – celé znenie odporúčame upraviť „V §23 ods.2 a 3 sa za slová „orgán kontroly“ vo všetkých prípadoch vkladajú slová „alebo orgán dohľadu“. 	O 	N 	Navrhnuté legislatívne riešenie nemožno paušálne použiť na celé ustanovenia § 23 odsekov 2 a 3 zákona o spotrebiteľských úveroch (zákona č. 129/2010 Z. z. v znení neskorších predpisov), konkrétne ho nemožno použiť na ustanovenie § 23 ods. 2 písm. c), pretože by to znamenalo, že Národnej banke Slovenska ako orgánu dohľadu by iracionálne uložilo, aby si sama sebe bezodkladne doručovala právoplatné rozhodnutie o výmaze. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 2 
V poznámke pod čiarou k odkazu 2 je potrebné nariadenie (ES) č. 924/2009 a nariadenie (EÚ) č. 648/2012 uviesť s dodatkami „v platnom znení“, keďže obe nariadenia už boli novelizované. 
 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 13 
V bode 13 odporúčame zvoliť inú legislatívnu techniku. Namiesto vkladania, vypúšťania a nahrádzania slov v § 16 ods. 5 druhej vete zákona odporúčame uviesť úplné nové znenie ustanovenia, ktoré sa má zmeniť. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu tak, že v § 16 ods. 5 sa upravuje znenie druhej vety. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 14 
Platné ustanovenie § 18 ods. 2 tretej vety zákona č. 747/2004 Z. z. obsahuje ustanovenie upravujúce doručovanie písomností fyzickej osobe, ktorá je podnikateľom, ak sa písomnosť doručuje na adresu jej miesta podnikania. Návrhom sa do tohto ustanovenia okrem iného dopĺňa doručovanie písomností adresátovi, ktorým je podnikajúca fyzická osoba. Domnievame sa, že ide o totožné subjekty, preto odporúčame dopĺňanú časť, ktorá je duplicitná, z novelizačného bodu 14 vypustiť. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu tak, že v § 18 ods. 2 sa na konci pripája ďalšia veta. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 18 
Podľa navrhovaného ustanovenia § 35b ods. 2 rozkazom o uložení sankcie možno uložiť pokutu najviac do výšky 5000 eur a opatrenie na odstránenie a nápravu zisteného nedostatku. Ide o fakultatívnu úpravu, ktorá umožňuje protiprávne konanie subjektu nesankcionovať. Žiadame predkladateľa, aby pokuty, ktoré sa udeľujú za porušenie povinnosti dohliadaným subjektom, boli upravené obligatórne spolu s ustanovením spodnej hranice pokuty. Rovnako, ak je to potrebné, má sa vždy uložiť opatrenie na odstránenie a nápravu zisteného nedostatku. 
Túto pripomienku rovnako uplatňujeme k ďalším ustanoveniam návrhu, kde je sankcia za porušenie povinností upravená fakultatívne - ide o navrhovaný §34 ods. 4 a § 35f ods. 1 a 2. 	O 	ČA 	Úpravou znenia návrhu zákona so zohľadnením terminológie používanej v iných zákonoch v oblasti finančného trhu. Zároveň pre úplnosť možno uviesť, že v zákonné úpravy v oblasti ochrany spotrebiteľov (ani zákon o ochrane spotrebiteľa ani zákon o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa) neustanovujú dolné hranice sadzieb pokút za porušenie povinností (nedostatky) v oblasti ochrany spotrebiteľov. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 25 
1. Navrhovaným bodom 25 sa viaceré zrušené smernice EÚ nahrádzajú platnými smernicami EÚ, ku ktorým už bol zákon č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov notifikovaný ako vnútroštátny právny predpis transponujúci ustanovenia týchto smerníc. Zákon č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov však nebol notifikovaný k smernici 2005/60/ES v platnom znení uvedenej v navrhovanom bode 2 transpozičnej prílohy. Preto žiadame k tejto smernici vypracovať tabuľku zhody, aby bolo možné posúdiť transpozíciu ustanovení tejto smernice do zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov a navrhovanej právnej úpravy. V zmysle čl. 45 smernice 2005/60/ES v platnom znení bude tiež potrebné tabuľku zhody a zákon č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov notifikovať Európskej komisii. 

2. Smernicou 2013/14/EÚ sa novelizujú aj smernica 2009/65/ES a smernica 2011/61/EÚ, pričom lehota na transpozíciu smernice 2013/14/EÚ je stanovená do 21. decembra 2014 a k tejto smernici zatiaľ neboli notifikované žiadne transpozičné opatrenia. Ak sa návrhom alebo platným zákonom č. 747/2004 Z. z. transponujú niektoré ustanovenia smernice 2013/14/EÚ, žiadame vypracovať tabuľky zhody na posúdenie jej náležitej transpozície. Ak sa ustanovenia smernice 2013/14/EÚ návrhom alebo platným zákonom č. 747/2004 Z. z. nepreberajú, nie je žiaduce uvádzať smernicu 2009/65/ES a smernicu 2011/61/EÚ v jej znení. 

3. Obdobnú pripomienku ako k transpozícii smernice 2013/14/EÚ uplatňujeme aj k smernici 2014/17/EÚ, ktorej transpozičná lehota je stanovená do 21. marca 2016 a k tejto smernici zatiaľ neboli notifikované žiadne transpozičné opatrenia. Ak sa ustanovenia tejto smernice návrhom alebo platným zákonom č. 747/2004 Z. z. nepreberajú, nie je žiaduce uvádzať smernicu 2013/36/EÚ v jej znení. Inak je potrebné vypracovať tabuľky zhody na preukázanie súladu transpozície. 

4. V novom bode 3 transpozičnej prílohy je potrebné pri citácii smernice 2009/65/ES za slovami v jej názve „cenných papierov“ vložiť chýbajúce slová „(PKIPCP) (prepracované znenie)“. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutých úprav nasledovne: 
1. Prišlo k vypracovaniu tabuľky zhody k smernici 2005/60/ES v platnom znení a následne budú uvedené tabuľky zhody aj so zákonom č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov notifikované Európskej komisii. 
2. Prišlo k vypusteniu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/14/EÚ z 21. mája 2013 z bodu 3, kde je uvedená smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 a z bodu 8, kde je uvedená smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011 z dôvodu, ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/14/EÚ z 21. mája 2013 nie sú preberané týmto návrhom zákona ani platným zákonom č. 747/2004 Z. z.. 
3. Prišlo k vypusteniu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ zo 4. februára 2014 z bodu 5, kde je uvedená smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/ES z 26. júna 2013 z dôvodu, ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ zo 4. februára 2014 nie sú preberané týmto návrhom zákona ani platným zákonom č. 747/2004 Z. z. 
4. Prišlo k úprave predmetného textu, zapracovaním chýbajúcich slov. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 26 
Vzhľadom na to, že v ostatných transpozičných bodoch sa názov smernice uvádza na začiatku s veľkým písmenom, odporúčame v novom bode 13 transpozičnej prílohy prvé slovo „smernica“ nahradiť slovom „Smernica“. Na konci vkladaného znenia je tiež potrebné vypustiť nadbytočnú čiarku. 	O 	A 	Akceptované úpravou navrhnutého textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. II – nad rámec návrhu 
Nad rámec návrhu žiadame aktualizovať ustanovenia § 7 ods. 10, § 17b ods. 5, § 17f ods. 7 a § 41a ods. 1 zákona č. 566/1992 Zb. v znení neskorších predpisov vzhľadom na právne dôsledky vyplývajúce z Lisabonskej zmluvy, najmä s ohľadom na to, že Európske spoločenstvo bolo nahradené Európskou úniou a súdnym orgánom EÚ je Súdny dvor Európskej únie. 
 	O 	A 	Akceptované doplnením ďalších bodov do článku II tak, že v § 17f ods. 7 zákona o NBS sa vypúšťajú slová "Európskych spoločenstiev a", (keďže v tomto ustanovení sú obsolentné popri názve Európskej únie) a v ostatných ustanoveniach zákona o NBS sa slová "Európske spoločenstvo" vo všetkých gramatických tvaroch nahrádzajú slovami "Európska únia" v príslušnom tvare. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. II bodu 2 
V poznámke pod čiarou k odkazu 1b je potrebné nariadenie (ES) č. 924/2009, nariadenie (EÚ) č. 648/2012 a nariadenie (EÚ) č. 575/2013 uviesť s dodatkami „v platnom znení“, keďže tieto nariadenia už boli novelizované. 	O 	A 	Akceptované spresnením navrhnutého textu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. III - nad rámec návrhu 
Nad rámec návrhu žiadame v § 11 ods. 3 zákona č. 147/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov nahradiť pokuty stanovené v slovenských korunách pokutami v mene euro. 
 	O 	N 	Uplatnená pripomienka sa stala bezpredmetná v dôsledku toho, že ustanovenie § 11 ods. 3 zákona o reklame (zákona č. 147/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov) bolo medzičasom novelizované zákonom č. 199/2014 Z. z. tak, že sadzby pokút v slovenských korunách už boli od 17. 7. 2014 nahradené sadzbami pokút v eurách. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. V– nad rámec návrhu 
Nad rámec návrhu žiadame aktualizovať ustanovenie § 9 a názov prílohy k zákonu č. 22/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov vzhľadom na právne dôsledky vyplývajúce z Lisabonskej zmluvy a v súlade s čl. 4 ods. 2 a 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O 	A 	Akceptované doplnením ďalších dvoch bodov do článku V, ktorými sa aktualizuje § 9 a názov prílohy k zákonu o elektronickom obchode (zákonu č. 22/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov). 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. VI – nad rámec návrhu 
Nad rámec návrhu žiadame aktualizovať ustanovenie § 11 a názov prílohy k zákonu č. 266/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov vzhľadom na právne dôsledky vyplývajúce z Lisabonskej zmluvy a v súlade s čl. 4 ods. 2 a 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O 	A 	Akceptované doplnením ďalších dvoch bodov do článku VI, ktorými sa aktualizuje § 11 ods. 1 a názov prílohy k zákonu o ochrane spotrebiteľa pri finančných službách na diaľku (zákonu č. 266/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov). 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti  
1. V čl. I bode 2 a 4 a v čl. II bode 2 návrhu sa odkazuje na právnu úpravu niektorých nariadení EÚ. Tieto nariadenia EÚ žiadame uviesť v doložke zlučiteľnosti, nakoľko problematika návrhu je v nich upravená. 

2. V bode 4 písm. c) doložky zlučiteľnosti žiadame uviesť, že Európska komisia vedie proti Slovenskej republike konanie o porušení č. 2013/2201 v súvislosti s transpozíciou smernice 2005/26/ES a konanie o porušení č. 2014/0215 v súvislosti s transpozíciou smernice 2013/36/EÚ. 	O 	A 	Akceptované spresnením a doplnením doložky zlučiteľnosti k návrhu pripravovaného zákona. 	
GP SR 	1. K čl. I bodu 3 
Vzhľadom na rozsah navrhovaných zmien odporúčame § 1 ods. 3 písm. c) uviesť v úplnom znení. 	O 	A 	Akceptovaná spresnením navrhnutého textu. 	
GP SR 	2. K čl. I bodu 14 
Navrhované doplnenie § 18 ods. 2 tretej vety odporúčame vypustiť z dôvodu, že pravidlá doručovania, ktoré platia pre podnikateľov by sa automaticky nemali vzťahovať aj na fyzickú osobu, ktorá nepodniká. Aj keď účelom navrhovanej úpravy je zjednodušenie doručovania písomností, na fyzickú osobu by sa mali vzťahovať menej prísne pravidlá. 
 	O 	A 	Akceptované úpravou a spresnením navrhnutého znenia tak, aby sa navrhované doplnenie o zjednodušenom doručovaní písomností vzťahovalo len na úpravu doručovania písomností takým fyzickým osobám, proti ktorým už aj v súčasnosti možno viesť konanie podľa predpisov v oblasti finančného trhu, keďže sú prepojené (previazané) s dohliadanými subjektmi finančného trhu buď prostredníctvom ich obchodov, úkonov alebo iných činností súvisiacich s dohliadanými subjektmi a osobitne prostredníctvom ich funkcií vykonávaných pre dohliadané subjekty, predovšetkým funkcií v orgánoch dohliadaných subjektov, funkcie prokuristov dohliadaných subjektov alebo funkcií vrcholných vedúcich zamestnancov dohliadaných subjektov finančného trhu. 	
GP SR 	3. K čl. I bodu 18 piatej časti 
V zmysle platnej právnej úpravy Národná banka Slovenska vykonáva dohľad nad finančným trhom v oblasti bankovníctva, kapitálového trhu, poisťovníctva a dôchodkového sporenia a preto navrhujeme Piatu časť označiť ako „Dohľad na úseku ochrany finančného spotrebiteľa“ a navrhované právomoci Národnej banky Slovenska zredukovať len na právomoci pri výkone verejnoprávneho dohľadu nad finančným trhom a vypustiť právomoci navrhované pri posudzovaní problematiky, ktorá má výhradne súkromnoprávny charakter a ktorá patrí výlučne do kompetencie súdov. 

Pri navrhovanej „ochrane spotrebiteľa“ upozorňujeme na skutočnosť, že na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík predávajúcich je zriadená komisia (§ 26a zákona č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov), ktorá pôsobí pri Slovenskej obchodnej inšpekcii a jej hlavnou úlohou je zisťovať porušenia právnych predpisov na úseku ochrany spotrebiteľa a podávať podnety na ich odstránenie. 

Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	ČA 	Akceptovaná bola časť pripomienky súvisiacej s právomocou Národnej banky Slovenska tak, že sa spresnil navrhnutý text pripravovaného zákona tak, aby bolo zrejmejšie, že navrhované právomoci NBS v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov nezasahujú do súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov. Pritom v rámci úprav návrhu zákona bolo upravené aj navrhnuté ustanovenie § 35e odseku 2(pôvodne označené ako § 35e odsek 2) tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). Zároveň je aj v upravenom znení nového § 35e odseku 2 zákona o dohľade zabezpečené rešpektovanie pôsobnosti súdov alebo iných orgánov (napríklad rozhodcovských súdov) na rozhodovanie sporov zo súkromnoprávnych vzťahov medzi dohliadanými subjektmi a finančnými spotrebiteľmi alebo inými klientmi dohliadaných subjektov. Doplnením nového § 35e odseku 2 (konkrétne doplnením textu za bodkočiarkou) sa totiž zdôraznilo, že naďalej pre celý dohľad nad finančným trhom vrátane dohľadu v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov platí výslovné vymedzenie predmetu dohľadu (v § 2 ods. 3 zákona o dohľade) tak, že predmetom tohto dohľadu nie je rozhodovanie sporov medzi dohliadanými subjektmi finančného trhu a ich klientmi (finančnými spotrebiteľmi alebo inými klientmi), ktoré patrí do pôsobnosti súdov alebo iných orgánov (napríklad rozhodcovských súdov). 

Neakceptovaná bola časť pripomienky súvisiacej s označením Piatej časti predmetného návrhu zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom ako "Dohľad na úseku ochrany finančného spotrebiteľa" a to z dôvodu, že v ustanovení § 1 ods. 2 zákona o dohľade nad finančným trhom bola zavedená legislatívna skratka "ochrana finančných spotrebiteľov", ktorá sa využíva od predmetného ustanovenia po celom návrhu zákona. 	
GP SR 	4. K čl. I bodu 18 k § 35b a 35f 
V § 35b a § 35f odporúčame zvážiť nahradiť navrhovanú fakultatívnu úpravu ukladania sankcií za porušenie zákonom uložených povinností v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov obligatórnou formou, príp. ukladanie sankcií rozdeliť na fakultatívne a obligatórne v závislosti od jednotlivých typov povinností, ich podstaty a závažnosti ich porušenia. Máme zato, že najmä závažnejšie porušenia zákona by mali byť sankcionované zo zákona a prípadný postih neponechávať iba na uvážení dohliadajúceho orgánu. 

V § 35f ods. 4 v druhej vete je potrebné vypustiť slovo „premlčacie“, nakoľko lehoty na uloženie sankcie sú hmotnoprávnymi prekluzívnymi lehotami. 

 	O 	ČA 	Čiastočne akceptované tak, že akceptované spresnením navrhnutého textu sú pripomienky, ktoré sa týkali ustanovení § 35b, § 35c a § 35f ods. 1 a 2 zákona o dohľade. Neakceptovaná je pripomienka ohľadne premlčania, ktorá sa týkala pôvodného ustanovenia § 35f odseku 4, ktoré bolo v rámci úprav návrhu zákona po medzirezortnom pripomienkovaní vyčlenené do osobitného § 35h odseku 1 zákona o dohľade. Navrhovanými upravenými ustanoveniami § 35h odsekov 1 až 3 zákona o dohľade sa navrhuje ustanoviť spoločné zákonné pravidlá pre ukladanie sankcií poskytovateľom finančných služieb (dohliadaným subjektom finančného trhu) za nedostatky v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Pritom navrhované upravené ustanovenia § 35h odsekov 1 až 3 zákona o dohľade sú obsahovo harmonizované s už existujúcimi zákonnými pravidlami pre ukladanie sankcií dohliadaným subjektom za nedostatky zistené pri výkone dohľadu podľa zákonných úprav pre jednotlivé vecné oblasti (sektory) finančného trhu, napríklad s ustanoveniami § 50 ods. 8 až 10 zákona o bankách (zákona č. 483/2001 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 144 ods. 13 až 15 zákona o cenných papieroch a investičných službách (zákona č. 566/2001 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 67 ods. 10 a zákona o poisťovníctve (zákona č. 8/2008 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 19 ods. 4 a § 10 ods. 5 a 6 zákona o dohľade nad finančným trhom (zákona č. 747/2004 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z. a neskorších predpisov), § 62 ods. 3 až 5, § 78 ods. 4 až 6 a § 86 ods. 4 až 6 zákona o platobných službách (zákona č. 492/2009 Z. z. v znení zákona č. 206/2013 Z. z.), § 39 ods. 2 a 6 zákona o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve (zákona č. 186/2009 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 202 ods. 6, 8 a 9 zákona o kolektívnom investovaní (zákona č. 203/2011 Z. z. v znení zákona č. 206/2013 Z. z.), § 71 ods. 4 a 6 zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení (zákona č. 650/2004 Z. z. v znení zákona č. 318/2013 Z. z.), § 24a ods. 3, 5, 6 a 8 Devízového zákona (zákona NR SR č. 202/1995 Z. z. v znení zákona č. 140/2014 Z. z.) a § 115 ods. 6 a 8 zákona o starobnom dôchodkovom sporení (zákona č. 43/2004 Z. z. v znení zákona č. 183/2014 Z. z.). Navrhovaná legislatívna úprava v ustanoveniach § 35h odsekov 1 až 3 zákona o dohľade je inšpirovaná aj právnymi nástrojmi dohľadu podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 946/2012 z 12. júla. 2012 (Ú. v. EÚ L 282, 16. 10. 2012), ktoré upravuje procesné pravidlá týkajúce sa pokút ukladaných ratingovým agentúram (pričom v článku 6 upravuje premlčacie lehoty na ukladanie sankcií a v článku 7 upravuje premlčacie lehoty na vymáhanie sankcií), ale taktiež je inšpirovaná aktuálnou judikatúrou o administratívnom sankcionovaní [napríklad v rozsudku NS SR sp. zn. 8Sžo/9/2012 z 21. 2. 2013 o preskúmavaní plynutia premlčacej lehoty na uloženie administratívnej sankcie] a zákonnou úpravou podľa § 69 ods. 2 a ods. 3 písm. a) a § 85 ods. 1 zákona č. 563/2009 Z. z. (daňového poriadku) v znení neskorších predpisov a podľa § 87 ods. 3 písm. a) a ods. 4 zákona č. 300/2005 Z. z.. 

Generálna prokuratúra od zásadných pripomienok odstúpila. 	
GP SR 	5. Nad rámec návrhu 
V nadväznosti na pripomienku k § 35f ods. 4 odporúčame upraviť aj § 19 ods. 4. 
 	O 	N 	Neakceptované z dôvodov uvedených pri vyhodnotení pripomienky k pripomienkovanému pôvodnému ustanoveniu § 35f odseku 4, ktoré bolo v rámci úprav návrhu zákona po medzirezortnom pripomienkovaní vyčlenené do osobitného § 35h odseku 1.  	
GP SR 	6. K čl. II bodu 1 
Odporúčame vypustiť slová „uvádzacej vete“. 
 	O 	A 	Akceptovaná vypustením dotknutého textu. 	
GP SR 	7. K čl. III k úvodnej vete 
Vzhľadom na skutočnosť, že navrhovaným znením sa zákon č. 147/2001 Z. z. o reklame a zmene a doplnení niektorých zákonov mení a dopĺňa, odporúčame za slovo „sa“ vložiť slová „mení a“. 	O 	A 	Akceptovaná spresnením navrhnutého textu. 	
GP SR 	8. K čl. IV 
Odporúčame vypustiť číselné označenie navrhovanej zmeny z dôvodu, že ide iba o jednu navrhovanú zmenu (bod 27 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky). 	O 	A 	Akceptovaná spresnením navrhnutého textu. 	
GP SR 	9. K čl. V bodu 1 
V poznámke pod čiarou k odkazu 17a) odporúčame uviesť úplnú citáciu zákona č. 747/2004 Z. z. z dôvodu, že ide o prvý odkaz na predmetný zákon. 	O 	A 	Akceptovaná spresnením navrhnutého textu. 	
GP SR 	10. K čl. VII 
V úvodnej vete odporúčame doplniť aj zákon č. 151/2014 Z. z., ktorý v čl. III s účinnosťou od 14. júla 2014 novelizuje zákon č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	Akceptovaná spresnením navrhnutého textu. 	
GP SR 	11. K čl. VII bodu 8 
V nadväznosti na pripomienky k čl. I bodu 18 nesúhlasíme s navrhovaným zúžením pôsobnosti Komisie na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách s prihliadnutím na skutočnosť, že predmetná komisia svojou pôsobnosťou výlučne v oblasti súkromného práva nezasahuje do právomoci Národnej banky Slovenska pri výkone dohľadu. 

Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	A 	Vypustením pôvodne navrhnutého ustanovenia § 26a ods. 1 zákona č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov. 
Zároveň by však bolo adekvátne, aby v prípade zachovania (nezúženia) pôsobnosti, tejto komisie došlo k dvom zmenám (korekciám) vykonávacej vyhlášky Ministerstva spravodlivosti SR č. 406/2008 Z. z. o zložení, rozhodovaní, organizácii práce a postupe uvedenej komisie takto: 
1. jeden člen komisie bude z NBS, 
2. zavedie sa a bude sa uplatňovať vzájomná konzultačná povinnosť komisie a NBS tak, aby koordinovali posudzovanie neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb. (pritom tieto korekcie by boli adekvátne aj v záujme detailnejšej informovanosti NBS (ako orgánu dohľadu v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov) o právnom posudzovaní neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb z hľadiska súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov.) 	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony  
KOZ SR nemá k predmetnému návrhu pripomienky.  	O 	A 	 	
SOI 	čl. VII. 
Navrhujem doplniť ďalší bod v znení: V § 4 ods. 2 písmeno c) znie. 
„c) používať nekalé obchodné praktiky a neprijateľné podmienky v spotrebiteľských zmluvách 9).“ 
Je vhodné doplniť aj v tomto ustanovení (tak ako figuruje v § 3 ods. 3) odkaz na poznámku pod čiarou 9), ktorá priamo odkazuje na § 52 až § 54 Občianskeho zákonníka pre odstránenie prípadných sporov a námietok. 	O 	A 	Akceptované zapracovaním podnetu do návrhu zákona, hoci v inej legislatívnej podobe ako v požadovanej podobe, ale s rovnakým obsahom ako bol požadovaný. 	
SBA 	Celý návrh 
Navrhujeme zaviesť oprávnenie Národnej banky Slovenska (ďalej len „NBS“), ktorým táto bude môcť požiadať združenie bánk a pobočiek zahraničných bánk o zber vyžiadaných údajov od jednotlivých bánk a pobočiek zahraničných bánk. Tieto údaje bude združenie zbierať bez ich vyhodnocovania a bez možnosti ďalšieho preposielania svojím členom. 	Z 	A 	Akceptovaná navrhnutím nového ustanovenia odseku 3 § 35 zákona o dohľade nad finančným trhom, v ktorom Národná banka Slovenska je oprávnená písomne požiadať záujmové združenie dohliadaných subjektov o zber vyžiadaných údajov od dohliadaných subjektov.  	
SBA 	K § 8 ods. 2 písm. e)  
V § 8 ods. 2 písm. e) navrhujeme vypustiť slová: „ , a to aj bez predchádzajúceho upovedomenia dohliadaného subjektu a ďalších dotknutých osôb,“ 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že právomoc NBS vykonávať obrazové, zvukové a obrazovo-zvukové záznamy bez predchádzajúceho upozornenia dohliadaného subjektu a ďalších dotknutých osôb nie je potrebná a výrazne zasahuje do práv dohliadaných subjektov a ďalších dotknutých osôb. Aj v trestnom konaní je vykonávanie takýchto záznamov možné len vtedy, ak je podozrenie na páchanie trestnej činnosti a príkaz na takéto vyhotovenie vydá predseda senátu alebo sudca pre prípravné konanie na návrh prokurátora. Na základe vyššie uvedeného si myslíme, že vyhotovenie záznamov bez predchádzajúceho upovedomenia dohliadaného subjektu a ďalších dotknutých osôb je v tomto smere neprijateľné a zasahuje aj do práv súvisiacich s ochranou osobnosti a ochranou osobných údajov. Podľa nášho názoru je dané ustanovenie v rozpore s Ústavou SR (najmä čl. 16) ako aj judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva, nakoľko bude zo strany štátneho orgánu svojvoľne možné vyhotovovanie obrazových a zvukových záznamov. Zároveň chýba akýkoľvek dôsledný mechanizmus uchovávania a mazania takýchto záznamov ako aj ochrana pred zneužitím. 
 	Z 	N 	Ustanovenie § 12 ods. 2 zákona č. 40/1964 Zb. Občianskeho zákonníka a § 9 ods. 2 zákona o ochrane osobných údajov umožňuje vyhotovovať záznamy v zmysle navrhnutej novej zákonnej regulácie podľa ustanovení § 8 ods. 2 písm. e) zákona o dohľade nad finančným trhom. 
Táto právomoc slúži na zdokumentovanie spôsobu ústnej komunikácie dohliadaného subjektu so spotrebiteľom pri výkone podnikateľskej činnosti dohliadaného subjektu, ktorá podlieha dohľadu, s cieľom zistiť, či dohliadaný subjekt dodržal všetky povinnosti vyplývajúce zo zákonov a či neboli porušené práva spotrebiteľa. Tento účel sa nedá dosiahnuť inak, preto nejde o neproporcionálnu právomoc. 
Uvedené záznamy budú uchovávané podľa zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov. 

SBA na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
SBA 	K § 8 ods. 2 písm. f) 
V § 8 ods. 2 písm. f) navrhujeme vypustiť slová: „ , a to aj pod utajenou identitou alebo nepriamo prostredníctvom iných osôb,“ 
Odôvodnenie: 
Takéto konanie zástupcov orgánu dohľadu voči dohliadaným subjektom pod utajenou identitou alebo nepriamo prostredníctvom iných osôb pri vykonávaní kontrolného zaobstarávania finančných služieb vrátane uzatvárania zmlúv o poskytnutí finančnej služby podľa nášho názoru nekorešponduje s povinnosťou dohliadaných subjektov (finančných inštitúcií) náležite identifikovať klienta pred uzatvorením obchodu, ako aj s povinnosťou klientov preukázať svoju totožnosť finančnej inštitúcii pred uzatvorením obchodu tak, ako to vyplýva z príslušných platných všeobecne záväzných právnych predpisov regulujúcich činnosť jednotlivých finančných inštitúcií, ako aj z platného zákona č. 297/2008 Z.z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane pred financovaním terorizmu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Navrhovaný režim by bol teda v rozpore s touto platnou legislatívou, ktorá vyplýva aj z medzinárodných záväzkov SR. 
Túto pripomienku je potrebné zohľadniť aj v ďalších súvisiacich ustanoveniach. 
 	Z 	N 	Navrhnutým ustanovením nie je narušená právna istota. Ak sa v rámci dohľadu na mieste vykoná kontrolné zaobstarávanie finančných služieb formou uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby, tak vysporiadanie súvisiace s takouto zmluvou vykoná podľa § 35i zákona o dohľade. Navyše osoba poverená dohľadom sa musí po skončení časti dohľadu pod utajenou identitou preukázať poverením podľa novelizovaného § 8 ods. 2 písm. a) zákona o dohľade. 

Uvedená kompetencia je zároveň prebratá zo zákona č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa. Čo sa týka vykonávania kontrolného nákupu prostredníctvom iných osôb, prizvané osoby majú v súlade s § 11 ods. 2 zákona o dohľade nad finančným trhom rovnaké oprávnenia, povinnosti a zodpovednosť, ako majú osoby poverené výkonom dohľadu. 

Na základe výsledkov z rozporového konania SBA od uvedenej pripomienky odstúpila a rozpor je tým odstránený. 	
SBA 	§ 35a  
Vo všeobecnosti vítame presun kompetencií zo SOI na NBS. NBS má podľa nášho názoru viac skúseností s finančným trhom a ochranou finančného spotrebiteľa. Veríme, že ochrana finančného spotrebiteľa bude vykonávaná kvalitne a bude vedená odborná diskusia o problematike v predstihu. 	O 	A 	Uvedená pripomienka bola zobratá na vedomie z dôvodu, že je v nesúlade s legislatívnymi pravidlami pre tvorbu zákonov. 	
SBA 	§ 35b ods. 2 
V § 35b ods. 2 navrhujeme doplniť v závere nasledovnú vetu „Národná banka Slovenska ukladá sankcie podľa predchádzajúcej vety podľa závažnosti, rozsahu, dĺžky trvania, následkov a povahy zistených nedostatkov, pričom ich možno ukladať samostatne alebo súbežne“. 
Odôvodnenie: 
Na účely jednoznačnosti legislatívneho textu a z neho vyplývajúcich právomocí NBS považujeme za potrebné výslovne zakotviť aj tieto princípy ukladania sankcií pre rozkazné konanie. 	O 	A 	Akceptované s tým, že v záujme jednotnej systematiky je navrhnutá úprava legislatívne spresnená a zaradená sčasti do ustanovení § 35b ods. 2, § 35c ods. 2 a § 35f ods. 1 a 2 sčasti do ustanovení § 35h ods. 1 zákona o dohľade. 	
SBA 	§ 35c ods. 4 
V § 35c ods. 4 navrhujeme doplniť v závere nasledovný text „ , a to podľa závažnosti, rozsahu, dĺžky trvania, následkov a povahy zistených nedostatkov“. 
Odôvodnenie: 
Na účely jednoznačnosti legislatívneho textu a z neho vyplývajúcich právomocí NBS považujeme za potrebné výslovne zakotviť aj tieto princípy ukladania sankcií pre blokové konanie. 
 	O 	A 	Akceptované s tým, že v záujme jednotnej systematiky je navrhnutá úprava legislatívne spresnená a zaradená sčasti do ustanovení § 35b ods. 2, § 35c ods. 2 a § 35f ods. 1 a 2 a sčasti do ustanovení § 35h ods. 1 zákona o dohľade. 	
SBA 	§ 35d 
Navrhujeme nepriznať osobe poverenej výkonom dohľadu na mieste bezprostredne zakázať poskytovanie finančnej služby. 
Odôvodnenie: Poskytovanie finančných služieb, aj v prípade pochybenia, nemá opodstatnenie v miere spoločenského rizika, aby bolo potrebné túto činnosť bezodkladne zakázať. Rovnako tak ústnym zákazom vykonaným na pobočke nie je vhodné zaviazať banku k zastaveniu poskytovania nejakého produktu. Minimálne trváme na tom, aby bol zákaz vyslovený a písomne potvrdený poverenému zástupcovi banky v centrále banky. Rovnako tak z praktického hľadiska nie je zrejmé, ako by vôbec mohol dohliadaný subjekt zastaviť v danom momente poskytovanie finančnej služby na všetkých pobočkách. 
Nie je zrejmé, či písomný záznam bude doručený pracovníkovi pobočky hneď alebo bude doručený do sídla dohliadaného subjektu. Zároveň je podľa nášho názoru lehota 3 pracovných dní na podanie kvalifikovanej námietky krátka. Nedostatočné odôvodnenie okamžitého zastavenia poskytovania finančnej služby môže spôsobiť značnú škodu finančnej inštitúcii, preto navrhujeme ponechať odkladný účinok námietok. 
 	Z 	ČA 	Pripomienka bola akceptovaná v časti predĺženia lehoty 3 pracovných dní na podanie kvalifikovanej námietky tak, že prišlo k úprave predmetného textu a lehota bola predĺžená na 5 pracovných dní na podanie kvalifikovanej námietky. 

Pripomienka nebola akceptovaná v časti nepriznať osobe poverenej výkonom dohľadu na mieste bezprostredne zakázať poskytovanie finančnej služby z dôvodu, že uvedená kompetencia bola prebratá a je totožná s právomocou Slovenskej obchodnej inšpekcie. Zároveň toto oprávnenie nemôže byť použité v rozsahu uvedenom v pripomienke. Môže mať len obmedzení miestny účinok. Ak by išlo o všeobecný zákaz distribúcie produktu, musel by sa vykonať rozhodnutím (predbežným opatrením) doručením so sídla dohliadaného subjektu. 

Ponechanie odkladného účinku námietok nemožno prijať z dôvodu, že je to proti účelu takéhoto opatrenia. Uvedeným by prišlo k zmareniu účelu ustanovenia. V prípade jeho ponechania, zo strany dohliadaných subjektov by mohlo naďalej prichádzať k porušovaniu predpisov. 	
SBA 	§ 35e 
Navrhujeme nepriznať NBS oprávnenie rozhodovať o nekalých obchodných praktikách dohliadaných subjektov a neprijateľných podmienkach v zmluvách o poskytnutí finančnej služby a ani právomoc zakázať používať nekalú obchodnú praktiku a zakázať používať neprijateľnú podmienku na základe vlastného rozhodnutia, resp. navrhujeme minimálne obmedziť túto právomoc NBS iba na tie nekalé obchodné praktiky a neprijateľné podmienky, ktoré boli voči dotknutému subjektu judikované súdmi. NBS by podľa nášho názoru mala mať oprávnenie po príslušnej odbornej diskusii aj s poskytovateľmi finančných služieb vydávať odborné stanoviská a odporúčania, avšak konečné rozhodnutie môže uskutočniť až súd. 
Odôvodnenie: 
Podľa ust. § 53 ods. 5 OZ: ,,Neprijateľné podmienky upravené v spotrebiteľských zmluvách sú neplatné.“ a podľa § 53d OZ „Spotrebiteľská zmluva, ktorá obsahuje neprijateľnú zmluvnú podmienku v znení ako je uvedená vo výroku rozhodnutia súdu a jej uzavretie bolo dosiahnuté za použitia nekalej obchodnej praktiky alebo úžery, je neplatná“. Máme za to, že pokiaľ neprijateľná podmienka v spotrebiteľskej zmluve a použitie nekalej obchodnej praktiky zakladá neplatnosť zmluvy, čo má výrazný dopad na práva a povinnosti účastníkov spotrebiteľských zmlúv, je nevyhnutné, aby sa neprijateľnosťou konkrétnych dojednaní v spotrebiteľských zmluvách a nekalosťou konkrétnych obchodných praktík zaoberali výlučne všeobecné súdy. Navyše z pohľadu neplatnosti neprijateľných dojednaní sa vynára ďalšia otázka a to, či neplatnosť jedného neprijateľného dojednania (v spotrebiteľskej zmluve, ktorej uzavretie nebolo dosiahnuté za použitia nekalej obchodnej praktiky alebo úžery) spôsobuje taktiež neplatnosť celej zmluvy. Právne posúdenie uvedenej otázky je opätovne v kompetencii všeobecného súdu, ktorý ju musí podrobiť skúmaniu z hľadiska oddeliteľnosti právneho úkonu podľa ust. § 41 OZ. 

V tejto súvislosti napríklad poukazujeme na ustanovenie § 53a OZ, podľa ktorého: „(1) Ak súd určil niektorú zmluvnú podmienku v spotrebiteľskej zmluve, ktorá sa uzatvára vo viacerých prípadoch, a je obvyklé, že spotrebiteľ obsah zmluvy podstatným spôsobom neovplyvňuje alebo vo všeobecných obchodných podmienkach za neplatnú z dôvodu neprijateľnosti takejto podmienky, alebo nepriznal plnenie dodávateľovi z dôvodu takejto podmienky, dodávateľ je povinný zdržať sa používania takejto podmienky alebo podmienky s rovnakým významom v zmluvách so všetkými spotrebiteľmi. Dodávateľ má rovnakú povinnosť aj vtedy, ak mu na základe takejto podmienky súd uložil vydať spotrebiteľovi bezdôvodné obohatenie, nahradiť škodu alebo zaplatiť primerané finančné zadosťučinenie. Rovnakú povinnosť má aj právny nástupca dodávateľa. (2) Ak sa rozhodnutie súdu podľa odseku 1 týka len časti zmluvnej podmienky, dodávateľ je povinný splniť povinnosť uvedenú v odseku 1 v rozsahu tejto časti.“ Z uvedeného ustanovenia je zrejmé, že rozhodovať o neprijateľnosti zmluvných podmienok tak, aby nastal zákonom stanovený následok, t. j. povinnosť dodávateľa zdržať sa ich používania a zároveň určiť relevantnú časť zmluvnej podmienky, na ktorú sa tieto následky vzťahujú sú oprávnené výlučne všeobecné súdy. Týmto zákonodarca jednoznačne stanovil orgán štátnej moci, ktorý má právomoc kvalifikovane rozhodnúť o neprijateľnosti zmluvnej podmienky a v dôsledku povinnosti zdržať sa jej ďalšieho používania pred ňou chrániť spotrebiteľov. 

Navyše máme zato, že právna úprava, ktorá by inému orgánu ako súdu dávala právo rozhodovať o prípadnej platnosti, resp. neplatnosti spotrebiteľských zmlúv, nie je ústavne konformná. Ústavne konformná právna úprava by mohla smerovať k definovaniu kontrolnej právomoci príslušného orgánu dohľadu výlučne vo vzťahu k neprijateľným zmluvným podmienkam a nekalým obchodným praktikám, ktoré už boli súdom voči kontrolovanému subjektu judikované. Bez takéhoto predchádzajúceho judikovania súdom by to v praxi viedlo k situáciám, kedy by orgán dohľadu označil určité zmluvné dojednanie za neprijateľné alebo určitú obchodnú praktiku za nekalú a následne by uložil za takéto porušenie sankciu, pričom uvedené rozhodnutie orgánu dohľadu by nemalo dopad na prípadnú platnosť, resp. neplatnosť spotrebiteľskej zmluvy a spotrebiteľ by sa následne musel domáhať vyslovenia neplatnosti spotrebiteľskej zmluvy na súde, ktorý by paradoxne mohol dospieť k diametrálne odlišným názorom ako orgán dohľadu, čím by kontrolná činnosť vykonávaná orgánom dohľadu strácala svoje opodstatnenie a udelenie sankcie by bolo predčasné. Navyše pokiaľ by súd o predbežnej otázke rozhodol inak, táto skutočnosť je dôvodom na obnovu konania (§ 62 ods. 1 písm. b) Správneho poriadku) alebo na zmenu, prípadne zrušenie rozhodnutia na základe preskúmania rozhodnutia v mimoodvolacom konaní. 
Túto pripomienku je potrebné zohľadniť aj v ďalších súvisiacich ustanoveniach. 	Z 	N 	Neakceptovaná z dôvodu, že predkladateľ navrhované znenie vníma ako oprávnenie NBS posúdiť nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách, ktoré uzavrel dohliadaný subjekt s klientom. Avšak v návrhu zákona nie je NBS priznaná možnosť rozhodnúť, na základe posúdenia NBS, že zmluva obsahuje nejakú neprijateľnú zmluvnú podmienku, že zmluva je napr. neplatná alebo, že dohliadaný subjekt má spotrebiteľovi napr. nahradiť škodu. 
Zároveň možno celkovo konštatovať, že navrhnutý text pripravovaného zákona bol spresnený tak, aby bolo zrejmejšie, že navrhované právomoci NBS v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov nezasahujú do súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov. Pritom v rámci úprav návrhu zákona bolo upravené aj navrhnuté ustanovenie § 35e odseku 2 [pôvodne označené ako § 35e odsek 2] tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). Zároveň je aj v upravenom znení nového § 35e odseku 2 zákona o dohľade zabezpečené rešpektovanie pôsobnosti súdov alebo iných orgánov (napríklad rozhodcovských súdov) na rozhodovanie sporov zo súkromnoprávnych vzťahov medzi dohliadanými subjektmi a finančnými spotrebiteľmi alebo inými klientmi dohliadaných subjektov. 

Na základe výsledkov rozporového konania SBA na pripomienke netrvá. 

Rozpor odstránený. 	
SBA 	§ 35f 
Výšku pokuty navrhujeme podstatne znížiť. 
Odôvodnenie: Ukladanie pokút subjektom porušujúcim práva považujeme za správe. Výšku pokuty uvedenú v písmene a) však považujeme za neprimeranú aj vzhľadom na špecifické odvetvie akým je poskytovanie finančných služieb. Výška pokuty je mnohonásobne vyššia, ako tomu bolo v prípade jej uloženia SOI. Nakoľko je pokutu možné ukladať za akékoľvek porušenia, ktoré nie sú kategorizované podľa ich závažnosti, pokutu navrhujeme podstatne znížiť. 	Z 	A 	Akceptované spresnením navrhovaného ustanovenia tak, že prišlo k zníženiu výšky pokuty z 1 000 000 eur na 700 000 eur. 	
SBA 	§ 35f ods. 4 
Premlčaciu lehotu navrhujeme skrátiť. 
Odôvodnenie: Domnievame sa, že objektívna premlčacia lehota je príliš dlhá. Aj vzhľadom na aplikáciu Občianskeho zákonníka pri spotrebiteľoch, navrhujeme premlčaciu lehotu skrátiť na 3 roky. 	O 	N 	V predmetnom ustanovení pripravovaného zákona sa navrhujú rovnaké lehoty, aké už existujú podľa zákonných úprav pre jednotlivé vecné oblasti (sektory) finančného trhu. 	
SBA 	§ 35h 
Po zrušení zmluvy o poskytnutí finančnej služby uzatvorenej v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby (ktorá sa zrušuje od počiatku doručením oznámenia NBS dohliadanému subjektu) by malo byť aj dohliadanému subjektu vrátené všetko plnenie, ktoré na jej základe poskytol, ako aj uhradené všetky účelne vynaložené náklady a nahradená prípadná škoda (okrem ušlého zisku), ktoré mu v tejto súvislosti vznikli. Uzatváranie takýchto zmlúv by zároveň malo byť výslovne vylúčené vo vzťahu k menovým obchodom a k obchodom s finančnými nástrojmi (cenné papiere, deriváty a pod.), ako aj s ďalšími nástrojmi a aktívami, ktorých hodnota sa môže aj v krátkom čase výrazne meniť. 
Odôvodnenie: 
Vykonávanie kontrolného zaobstarávania finančných služieb vrátane uzatvárania zmlúv o poskytnutí finančnej služby by sa nemalo vykonávať na úkor hospodárenia dohliadaných subjektov, resp. na ich náklady ani na ich škodu a nemalo by dohliadané subjekty vystavovať trhovým rizikám (do otvorených pozícií). V texte chýba lehota, dokedy NBS oznámi, že sa jedná o fiktívnu službu. Navrhujeme stanoviť takúto lehotu na 10 dní odo dňa poskytnutia finančnej služby. 
 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptované úpravou navrhnutého textu ustanovenia § 35i [pôvodne označeného ako § 35h). Navrhnuté a na základe MPK spresnené ustanovenie § 35i zákona o dohľade je potrebné v záujme právnej istoty, aby nedochádzalo k zbytočným súdnym konaniam ohľadom určenia platnosti/existencie právneho vzťahu a aby taktiež nedochádzalo k spochybňovaniu zákonnosti dôkazov (informácií a podkladov) získaných na účely dohľadu v súvislosti s kontrolným zaobstaraním finančnej služby ani v prípade uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby nepriamo a/alebo pod utajenou identitou. Navrhnutá úprava tiež znižuje administratívnu záťaž a zvyšuje právnu istotu v zrejmých/nesporných situáciách. Vzhľadom na enormnú rozmanitosť finančných služieb a tým aj enormnú rozmanitosť aspektov predmetu dohľadu pri ochrane finančného spotrebiteľa je zložité ustanoviť jednotnú lehotu na oznámenie, keďže v určitých prípadoch môže byť potrebná rozlične dlhá lehota na oznámenie (v závislosti od časovej náročnosti jednotlivých dohliadaných aspektov pri ponúkaní a poskytovaní finančných služieb pre finančných spotrebiteľov). Vo veľkej časti prípadov oznámenie o uzavretí zmluvy v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby možno vykonať pomerne rýchle, najmä pri dohliadaní problematiky adekvátneho informovania finančného spotrebiteľa zo strany dohliadaného subjektu pri ponúkaní finančnej služby, respektíve pred uzatvorením zmluvy o poskytnutí finančnej služby. NBS v súlade so zásadou hospodárnosti, ktorá sa vzťahuje aj na výkon dohľadu, bude postupovať tak, že ak už nepotrebuje uvedenú zmluvu na účely výkonu dohľadu, tak bezodkladne túto skutočnosť oznámi dohliadanému subjektu tak, aby z toho nevznikali ďalšie náklady pre dotknuté subjekty. Neakceptovaná je však požiadavka na náhradu nákladov a údajnej škody, keďže zákonným vykonaním kontrolného zaobstarávania finančnej služby (ako zákonnej kompetencie NBS vykonávanej prostredníctvom ňou poverenej osoby) nemôže vzniknúť škoda. Pokiaľ by došlo k nezákonnému konaniu poškodzujúcemu dohliadaný subjekt, tak dohliadaný subjekt by si mohol uplatňovať náhradu škody podľa už existujúcej zákonnej úpravy o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci. 
Na základe uplatnených pripomienok sa do navrhovaného § 35i zákona o dohľade doplnilo, že NBS zašle dohliadanému subjektu oznámenie spravidla do 15 kalendárnych dní odo dňa uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby. V budúcnosti sa však táto lehota môže prehodnotiť, keďže napríklad Slovenská obchodná inšpekcia nemá zákonom ustanovený žiadnu časovú lehotu na zaslanie oznámenia a Puncový úrad SR má ustanovenú zaslať oznámenie do 30 dní od prevzatia tovaru na základe kontrolného zaobstarania tovaru alebo kontrolné zaobstarania tovaru prostredníctvom elektronického predaja, čo ustanovuje § 38 ods. 2 písm. d) zákona o puncovníctve a skúšaní drahých kovov (puncový zákon č. 94/2013 Z. z.). 
Zároveň prišlo k úprave predmetného ustanovenia tak, že bola stanovená podmienka NBS vrátiť dohliadanému subjektu celé finančné plnenie uhradené dohliadaným subjektom v súvislosti so zmluvou o poskytnutí finančnej služby. 

Pripomienka nebola akceptovaná v časti vylúčenia menových obchodov a obchodov s finančnými nástrojmi ako sú cenné papiere, deriváty a pod., ako aj s ďalšími nástrojmi a aktívami, ktorých hodnota sa môže v krátkom čase meniť z dôvodu, že vo väčšine prípadov pri vykonávaná kontrolného nákupu by nemalo prísť k uzatvoreniu zmluvy. 

Na základe výsledkov z rozporového konania SBA na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený. 

 	
SBA 	§ 39 písm. c) 
Navrhujeme konkretizovať náklady na nové činnosti NBS ako aj presný spôsob ich úhrady. V prípade zvýšenia príspevkov od dohliadaných subjektov podľa § 40 zákona navrhujeme určiť NBS povinnosť predstaviť návrh rozpočtu dohľadu nad finančným trhom, prekonzultovať výšku príspevkov so zástupcami dohliadaných subjektov a zároveň zvýšiť transparentnosť použitia príspevkov od dohliadaných subjektov (viď napr. zverejňovanie nemeckého regulátora). 
Odôvodnenie: 
V dokumente Doložka vybraných vplyvom predkladateľ neuvádza negatívny vplyv na podnikateľské subjekty, čo vytvára dojem, že príspevky na činnosť budú hradené zo súčasnej výšky príspevkov dohliadaných subjektov. V roku 2009, keď bol predložený návrh zákona o ochrane spotrebiteľa na finančnom trhu, MFSR počítalo s vytvorením Úradu ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu s ročným rozpočtov v desiatkach mil. EUR. 
Podľa súčasného znenia zákona výšku príspevkov určuje Banková rada NBS, pričom nie je známy presný proces tvorby návrhu príspevkov (zákon dnes stanovuje široké rozpätie možných príspevkov) a neexistuje spôsob kontroly použitia týchto prostriedkov. 
V roku 2011 NBS mimo pripomienkového konania v rámci novely iného zákona (zákon o platobných službách) iniciovala zmenu, ktorá jej umožnila zdvihnúť limity pre príspevky dohliadaných subjektov. NBS následne od januára 2012 zvýšila príspevok pre všetky subjekty, pričom v prípade bánk prišlo k navýšeniu až o 80%. 
SBA s ohľadom na tieto skutočnosti preto navrhuje povinnosť pre NBS (1.) predstaviť návrh rozpočtu dohľadu nad finančným trhom na najbližší rok, (2.) prediskutovať výšku príspevku so zástupcami dohliadaných subjektov, a (3.) v rámci výročnej správy podrobne zverejňovať rozpočet a použitie prostriedkov dohľadu nad finančným trhom NBS. 	Z 	N 	Neakceptovaná z dôvodu, že uvedená požiadavka je nad rámec navrhovanej právnej úpravy. Zavádzaná právna úprava v novele zákona o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov nemá dopad na rozpočet verejnej správy a preto nemožno uvedený návrh upraviť v doložke vybraných vplyvov predmetného návrhu. Prirážky k ročným príspevkom (tzv. osobitné príspevky) na účely úhrady nákladov na vykonávanie ochrany finančných spotrebiteľov sa týkajú len tých dohliadaných subjektov, ktorí si nebudú plniť (budú porušovať) svoje povinnosti v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. 

Na základe výsledkov z rozporového konania SBA na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený. 	
SBA 	40a 
§ 40a navrhujeme vypustiť v plnom rozsahu alebo podstatne upraviť. 
Odôvodnenie: 
Príspevky dohliadaných subjektov, ktoré sú platené už v súčasnosti považujeme za dostatočne vysoké na to, aby pokryli náklady na kontroly dohliadaných subjektov, vrátane vydávania takýchto rozhodnutí. Napriek tomu rozumieme, že príspevky vo forme prirážky budú tvoriť časť rozpočtu nie na princípe veľkosti dohliadaného subjektu ale na princípe počtu porušení práv spotrebiteľa. 
Výška prirážky k príspevku 1 % ako aj maximálna výška prirážky k príspevku 5% z ročného príspevku dohliadaného subjektu podľa nášho názoru predstavujú diskriminačné ustanovenia najmä v neprospech najväčších prispievateľov. Prípadná prirážka by nemala byť nastavená plošne, vzhľadom k tomu, že závažnosť jednotlivých porušení býva individuálna a mala by sa posudzovať ku každému prípadu zvlášť. Navrhujeme stanoviť prirážku k príspevku podľa závažnosti porušenia do sumy 1000 €, pričom maximálna výška ročnej prirážky k príspevku bude stanovená pre každý jednotlivý subjekt sumou 5 000 €. 	Z 	N 	Ide o navrhnuté čiastočné financovanie nákladov na výkon ochrany finančného spotrebiteľa formou osobitných platieb dohliadaných subjektov finančného trhu (prirážky k ročným príspevkom, respektíve osobitných príspevkov dohliadaných subjektov finančného trhu), ktoré tvorí principiálnu súčasť Koncepcie ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenej vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1 . 2014. 
Zároveň takýto systém sa navrhol ako preventívny nástroj, ktorý bude slúžiť na zabezpečenie disciplíny dohliadaných subjektov pri plnení ich povinností. 

Na základe výsledkov z rozporového konania SBA súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený.  	
ADSS 	§ 1 ods. 1 
Navrhujeme nerozlišovať finančných spotrebiteľov a ostatných klientov. 

Odôvodnenie: 
Pokiaľ je cieľom pokryť všetkých klientov finančných inštitúcií podliehajúcich dohľadu, nevidíme dôvod na rozlišovanie finančných spotrebiteľov a ostatných klientov. Napr. v § 1 ods. 2 je uvedený len finančný spotrebiteľ, nie však ostatní klienti. 
 	O 	N 	Navrhnutá úprava zohľadňuje skutočnosť, že v oblasti finančného trhu už aj podľa doterajšej zákonnej úpravy treba rozlišovať medzi užším pojmom „spotrebiteľ“ (ktorým je iba nepodnikateľská fyzická osoba, respektíve podnikateľská fyzická osoba konajúca mimo v rámca obchodnej alebo inej podnikateľskej činnosti) a medzi širším pojmom „klient“, ktorý využívajú zákonné úpravy v oblasti finančného trhu napríklad v súvislosti s reguláciou ochrany neprofesionálnych klientov na finančnom trhu. 	
ADSS 	§ 8 ods. 1 
Navrhujeme podrobnejšie vymedziť práva a povinnosti súvisiace s dohľadom pod utajenou identitou, ako aj upraviť podmienky vykonávania utajeného dohľadu. 
Taktiež navrhujeme bližšie vymedziť, čo sa rozumie prvým úkonom voči dohliadanému subjektu 

Odôvodnenie: 
Chýbajúce legislatívne vymedzenie, ktoré môže viesť k nejasnostiam vo výklade a potenciálnym aplikačným problémom. 
 	Z 	N 	Uplatnená pripomienka je kvôli jej nedostatočnej konkrétnosti v nesúlade s legislatívnymi pravidlami pre tvorbu zákonov a už aj z uvedeného dôvodu nemôže byť akceptovaná. 
Navrhnutá novelizácia ustanovení § 8 ods. 1, § 8 ods. 2 písm. f), § 8 ods. 3 písm. a), § 11 ods. 2 a § 35i zákona o dohľade nad finančným trhom (ďalej tiež len „zákon o dohľade“), ktorou sa umožňuje a reguluje vykonávanie dohľadu na mieste pod utajenou identitou (aj s využívaním kontrolného zaobstarávania finančných služieb nepriamo a/alebo pod utajenou identitou), je inšpirovaná inými už existujúcimi zákonnými úpravami. Navrhnutá úprava v novelizovanom zákone o dohľade je totiž vo svojej podstate analogická ako už existujúca zákonná úprava o oprávnení Slovenskej obchodnej inšpekcie a Puncového úradu SR vykonávať kontrolné nákupy nepriamo a/alebo pod utajenou identitou podľa ustanovení § 4 ods. 3 písm. g) a § 5 ods. 6 písm. i) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 38 ods. 2 písm. d) zákona o puncovníctve a skúšaní drahých kovov (puncového zákona č. 94/2013 Z. z.). 

ADSS trvá na pripomienke ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	§ 8 ods. 2 písm. e) 
Navrhujeme toto ustanovenie vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že je v rozpore so stanoviskom 4/2004 Pracovnej skupiny podľa článku 29 a s princípom proporcionality spracovania osobných údajov. 
V prípade, ak by nebolo toto ustanovenie vypustené, navrhujeme, aby za slovným spojením „vyhotovené záznamy možno využiť“ bolo doplnené slovo „len“, aby bolo zrejmé, že uvedené záznamy je možné použiť len v súvislosti s výkonom dohľadu a nie na iný účel. Vyhotovovanie obrazových, zvukových a obrazovo-zvukových záznamov bez súhlasu dotknutej osoby sú zásahom do jej základných ľudských práv a slobôd. 
 	Z 	N 	Ustanovenie § 12 ods. 2 zákona č. 40/1964 Zb. Občianskeho zákonníka a § 9 ods. 2 zákona o ochrane osobných údajov umožňuje vyhotovovať záznamy v zmysle navrhnutej novej zákonnej regulácie podľa ustanovení § 8 ods. 2 písm. e) zákona o dohľade nad finančným trhom. 
Táto právomoc slúži na zdokumentovanie spôsobu ústnej komunikácie dohliadaného subjektu so spotrebiteľom pri výkone podnikateľskej činnosti dohliadaného subjektu, ktorá podlieha dohľadu, s cieľom zistiť, či dohliadaný subjekt dodržal všetky povinnosti vyplývajúce zo zákonov a či neboli porušené práva spotrebiteľa. Tento účel sa nedá dosiahnuť inak, preto nejde o neproporcionálnu právomoc. 

Slovo „len“ nie je potrebné dopĺňať, keďže NBS ako orgán verejnej moci pre dohľad nad finančným trhom môže konať len na základe zákona (teda záznamy nemožno využiť na iný ako navrhovaný zákonný účel vymedzený v navrhnutom ustanovení § 8 ods. 2 písm. e) zákona o dohľade); táto skutočnosť je zrejmá z ustanovení čl. 2 ods. 2 Ústavy SR, ktoré sa vzťahujú na výkon verejnej moci ktorýmkoľvek súdna judikatúra vrátane judikatúry Ústavného súdu SR a Najvyššieho súdu SR. 

ADSS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	§ 8 ods. 2 písm. f) 
Navrhujeme toto ustanovenie vypustiť. 

Odôvodnenie: 
V praxi môže spôsobiť viacero komplikácií. Napríklad v prípade poisťovne je otázne, či by takáto „skúšobná poistná zmluva“ bola riadne platná po celú dobu jej trvania. T.j. či by osobe vykonávajúcej dohľad vznikla povinnosť platiť poistné a zároveň by táto osoba bola poistená. V prípade, že by došlo k poistnej udalosti na strane tzv. „klienta“, poisťovňa by bola z právneho hľadiska zaviazaná na plnenie a toto by bolo právne vymožiteľné. Týmto ustanovením sa dostávame k problematike právnej istoty, ktorá je tým zásadne narušená. Je potrebné nájsť iný spôsob, akým sa orgán dohľadu vyporiada s uzavretou zmluvou. 
V prípade, že by sa takáto zmluva pokladala za absolútne neplatnú, znamenalo by to pre poisťovne zbytočné tvorenie technických rezerv. 
Taktiež by takýto inštitút spôsobil komplikácie s vyplácaním provízií finančným agentom a s následnými vratkami provízií. 

V prípade uzavretia zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení, túto následne zapisuje do registra zmlúv o sds Sociálna poisťovňa. Takto zapísanú zmluvu môže zrušiť jedine príslušný súd. Zákon č. 43/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov neupravuje v § 64 ods. 10 zánik zmluvy o sds z dôvodu, že bola uzavretá „s úmyslom nestať sa sporiteľom“ (fingovaný predaj). Sociálna poisťovňa vymaže zmluvu o sds z registra zmlúv len na základe rozhodnutia súdu. V prípade navrhovaného postupu môže dôjsť k zbytočným súdnym sporom. 	Z 	N 	Navrhnutým ustanovením nie je narušená právna istota. Ak sa v rámci dohľadu na mieste vykoná kontrolné zaobstarávanie finančných služieb formou uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby, tak vysporiadanie súvisiace s takouto zmluvou vykoná podľa § 35i zákona o dohľade. Navyše osoba poverená dohľadom sa musí po skončení časti dohľadu pod utajenou identitou preukázať poverením podľa novelizovaného § 8 ods. 2 písm. a) zákona o dohľade. 
Uvedená kompetencia je zároveň prebratá zo zákona č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa. 

ADSS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	§ 22 ods. 1 písm. h) 
Navrhujeme slovo „vydania“ nahradiť slovom „právoplatnosti“ 

Odôvodnenie: 
z dôvodu právnej istoty odporúčame definovať čas momentom, kedy nadobudne rozhodnutie právne účinky, pretože o samotnom vydaní sa nikto nemusí dozvedieť. 	Z 	N 	Aj rozhodnutie o zastavení konania podľa § 22 ods. 1 písm. h) zákona o dohľade z dôvodu nezaplatenia ustanoveného poplatku za úkon alebo konanie vo veciach dohľadu nad finančným trhom sa musí doručovať dotknutému účastníkovi konania, pričom jednou zo zákonom predpísaných náležitostí každého rozhodnutia (vrátane rozhodnutia o zastavení konania) je deň (dátum) vydania rozhodnutia. To znamená, že uplatnená pripomienka vychádza z nepravdivého tvrdenia, že o dátume vydania rozhodnutia o zastavení konania podľa § 22 ods. 1 písm. h) sa nikto nemusí dozvedieť. Navyše, požiadavka na úpravu § 22 ods. 1 písm. h) tak, aby NBS mohla rozhodnutím zastaviť konanie (teda aby NBS mohla vydať rozhodnutie o zastavení konania) kvôli nezaplateniu ustanoveného poplatku až potom, keď toto rozhodnutie nadobudne právoplatnosť, je vnútorne rozporná a neakceptovateľná preto, lebo vo všeobecnosti je pre vydanie každého rozhodnutia rozhodujúci skutkový a právny stav v čase jeho vydania. Pritom žiadne rozhodnutie nemožno v rozpore s princípmi časovej postupnosti vydať (teda žiadne rozhodnutie nemôže vzniknúť) až potom, keď to isté rozhodnutie (po jeho doručení a eventuálnom podaní opravného prostriedku) nadobudne právoplatnosť. Predložená požiadavka v konečnom dôsledku vedome či nevedomky vedie k tomu, že rozhodnutie o zastavení konania podľa § 22 ods. 1 písm. h) zákona o dohľade z dôvodu nezaplatenia ustanoveného poplatku by reálne nebolo možné vydať, teda úkony a konania s ustanoveným poplatkom by bolo nevyhnutné uskutočňovať aj bez zaplatenia ustanoveného poplatku. 

Na základe výsledkov z rozporového konania ADSS odstúpilo od uvedenej pripomienky. 

Rozpor odstránený. 	
ADSS 	k § 35 b 
V uvedenom ustanovení navrhujeme doplniť o aké porušenie povinností má ísť (resp. doplniť, či ide o podstatné porušenie povinnosti alebo menej podstatné porušenie a vyšpecifikovať, čo sa považuje za podstatné porušenie zmluvy a čo za menej podstatné porušenie). 

V ods. 2 za slovom „5000 eur“ Navrhujeme vypustenie slovného spojenia „a opatrenie na odstránenie a nápravu zisteného nedostatku.“ 

Odôvodnenie: 

Uvedené navrhujeme najmä z dôvodu, aby bolo zrejmé, kedy môže byť rozkazné konanie zo strany NBS začaté 

K ods. 2 – vypustenie navrhujeme, nakoľko napríklad v prípade neprijateľných zmluvných podmienok je oprávnený súd rozhodnúť, či je daná zmluvná podmienka neprijateľná alebo nie. Taktiež môže nastať diskrepancia medzi rozhodnutím NBS a rozhodnutím súdu vo veci neprijateľnej zmluvnej podmienky. 
 	Z 	ČA 	Pripomienka bola akceptovaná v časti úpravy ustanovenia týkajúceho sa porušenia povinností. Z charakteru konania maximálnej výšky sankcie implicitne už z pôvodného návrhu zákona vyplývalo a úpravou dotknutého ustanovenia navrhovaného zákona aj bolo spresnené, že využitie uvedeného konania sa predpokladá pri porušeniach povinností v jednotlivých prípadoch v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Navyše, zadefinovať vyčerpávajúco pojem menej podstatné porušenie je nerealistické. Okrem toho systémov právnych informácií vyplýva, že ani iné zákony (respektíve iné právne predpisy) neobsahujú definíciu pojmu menej záväzné porušenie. 

V pripomienke nebola akceptovaná časť týkajúca sa vypustenia slovného spojenia "a opatrenie na odstránenie a nápravu zisteného nedostatku" z dôvodu, že ide o dôsledné prevzatie kompetencie Slovenskej obchodnej inšpekcie s ohľadom na ustanovenie § 23 ods. 2 písm. a) zákona č. 129/2010 Z. z. o spotrebiteľských úveroch. 

ADSS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	§ 35 b 
rozkazné a blokové konanie: „Ak bolo pri výkone dohľadu spoľahlivo zistené..“ 
Navrhujeme spresnenie a bližšiu špecifikáciu neprinášajúcu takúto nejednoznačnosť. 

Odôvodnenie: 
Podmienkou je „spoľahlivé zistenie“ – máme za to, že ide o príliš všeobecnú formuláciu, ktorá môže prinášať aplikačné problémy. 	Z 	N 	Neakceptované v zmysle výsledkov rozporového konania, keďže spoľahlivé zistenie skutkového stavu je bežný procesný pojem, na ktorý má súdna prax a prax správnych orgánov ustálenú rozhodovaciu prax. Pritom ustanovenia, v ktorých ide o spoľahlivé zistenie skutkového stavu, používajú viaceré už existujúce zákonné úpravy, napríklad § 353 ods. 1 Trestného poriadku, § 84 ods. 1 zákona č. 372/1990 Zb., § 65b ods. 1 zákona č. 455/1991 Zb.). 

Na základe výsledkov z rozporového konania ADSS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	K § 35c  
rozkazné a blokové konanie: „Ak bolo pri výkone dohľadu spoľahlivo zistené..“ 
Podmienkou je „spoľahlivé zistenie“ – máme za to, že ide o príliš všeobecnú formuláciu, ktorá môže prinášať aplikačné problémy.. 

Odôvodnenie: 
Podmienkou je „spoľahlivé zistenie“ – máme za to, že ide o príliš všeobecnú formuláciu, ktorá môže prinášať aplikačné problémy. 
 	Z 	N 	Neakceptované v zmysle výsledkov rozporového konania, keďže spoľahlivé zistenie skutkového stavu je bežný procesný pojem, na ktorý má súdna prax a prax správnych orgánov ustálenú rozhodovaciu prax. Pritom ustanovenia, v ktorých ide o spoľahlivé zistenie skutkového stavu, používajú viaceré už existujúce zákonné úpravy, napríklad § 353 ods. 1 Trestného poriadku, § 84 ods. 1 zákona č. 372/1990 Zb., § 65b ods. 1 zákona č. 455/1991 Zb.). 

Na základe výsledkov z rozporového konania ADSS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	K § 35c  
V uvedenom ustanovení navrhujeme doplniť o aké porušenie povinností má ísť (resp. doplniť, či ide o podstatné porušenie povinnosti alebo menej podstatné porušenie a vyšpecifikovať, čo sa považuje za podstatné porušenie zmluvy a čo za menej podstatné porušenie). 

Odôvodnenie: 

Uvedené navrhujeme najmä z dôvodu, aby bolo zrejmé, kedy môže byť blokové konanie zo strany NBS začaté 
 	Z 	ČA 	Z charakteru konania maximálnej výšky sankcie implicitne už z pôvodného návrhu zákona vyplývalo a úpravou dotknutého ustanovenia navrhovaného zákona aj bolo spresnené, že využitie uvedeného konania sa predpokladá pri porušeniach povinností v jednotlivých prípadoch v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Navyše, zadefinovať vyčerpávajúco pojem menej podstatné porušenie je nerealistické. Okrem toho systémov právnych informácií vyplýva, že ani iné zákony (respektíve iné právne predpisy) neobsahujú definíciu pojmu menej závažné porušenie. 

ADSS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	K § 35d 
Navrhujeme vypustenie tejto časti, prípadne ustanoviť, že námietka proti uloženému opatreniu má odkladný účinok, a to obzvlášť s ohľadom na závažnosť následkov nedodržania takéhoto opatrenia v zmysle ustanovenia § 35g. 

Odôvodnenie: 

Ide o zásadný zásah do práv dohliadaného subjektu a takéto rozhodnutie môže spôsobiť škodu bež možnosti vrátenia do pôvodného stavu. 
 	Z 	N 	Bolo by priamo proti účelu navrhovaného opatrenia, aby námietky proti takémuto opatreniu mali odkladný účinok. Týmto by sa vytvoril priestor na obchádzanie či marenie účelu navrhnutého ustanovenia. V prípade ponechania odkladného účinku na námietku, zo strany dohliadaných subjektov by mohlo naďalej prichádzať k porušovaniu predpisov. Negatívne vymedzenie vzťahu odkladného účinku sa vyskytuje už k niektorým opravným prostriedkom upraveného v zákone o dohľade nad finančným trhom. 

Na základe výsledkov z rozporového konania ADSS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	K § 35e 
Navrhujeme §35e vypustiť, nakoľko posudzovanie, či určité zmluvné ustanovenie, resp. konanie je neprijateľnou zmluvnou podmienkou podľa ustanovení Občianskeho zákonníka patrí do právomoci súdov, nie do právomoci NBS. 

Zo schválenej Koncepcie na ochranu spotrebiteľa vyplýva: „V kontexte plánovanej legislatívnej úpravy, ako základu pre vytvorenie jednotného kontaktného miesta pre riešenie podaní v súčasnosti nedohliadaných subjektov, je ďalším zámerom zveriť NBS aj možnosť vydať stanovisko vo veciach neprijateľných podmienok v spotrebiteľských zmluvách alebo nekalých obchodných praktík vychádzajúce z praxe a zistení NBS a reagujúce na konkrétne prípady. Stanovisko bude mať v intenciách kompetencie NBS odporúčací charakter.“ 
Podľa vyššie uvedeného máme za to, že navrhovaná novela zákona nie je v súlade so schválenou Koncepciou a rozšírila tak právomoci NBS. 
Navrhujeme celú navrhovanú piatu časť s názvom „OCHRANA FINANČNÉHO SPOTREBITEĽA“ upraviť v súlade so schválenou Koncepciou tak, aby neboli rozšírené právomoci NBS nad zákonný rámec a konštitutívne nezasahovali do súkromnoprávneho vzťahu dodávateľ-spotrebiteľ, keďže toto patrí do právomoci súdov. A mal by teda byť zachovaný dôraz na inšpekčnú činnosť, ako je to uvedené v 2. a 3. časti Koncepcie. 
 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptované úpravou navrhnutého textu tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku. Zároveň treba poznamenať, že SOI už v súčasnosti reálne poskytuje takúto ochranu spotrebiteľom na základe § 3 ods. 3 a § 7 a ďalších ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 8 ods. 1 písm. f) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Bez existencie takýchto právomocí NBS by bola ochrana finančného spotrebiteľa vo veľkej miere neefektívna či platonická. NBS nebude rozhodovať o platnosti a neplatnosti zmluvy s neprijateľnou podmienkou, keďže to je vyhradené pre súdy, NBS len zákazom použitia takejto podmienky poskytne spotrebiteľom ochranu. O otázke či ide o neprijateľnú podmienku, si NBS urobí úsudok sama ako predbežnú otázku, ak v tejto veci ešte nerozhodol súd (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). 

ADSS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhnutom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	K § 35e ods. 1 
Navrhujeme vypustenie slovného spojenia „a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby“ 

Odôvodnenie: 
O nekalých zmluvných podmienkach rozhodujú súdy. V dôsledku takejto zákonnej úpravy by mohlo dôjsť k situácii, keď NBS vyhodnotí vybranú zmluvnú podmienku inak ako všeobecný súd. Okrem vyššie uvedeného Občiansky zákonník priamo ustanovuje, že neprijateľné podmienky v spotrebiteľských zmluvách spôsobujú neplatnosť zmluvy, pričom o tom, či je platná alebo nie je platná zmluva následne rozhoduje súd a nie NBS. 
 	Z 	ČA 	Uvedená pripomienka nebola akceptovaná vypustením navrhovaného slovného spojenia ale bola čiastočne akceptovaná tým, že prišlo k úprave navrhnutého textu tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku. Zároveň treba poznamenať, že SOI už v súčasnosti SOI reálne poskytuje takúto ochranu spotrebiteľom na základe § 3 ods. 3 a § 7 a ďalších ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 8 ods. 1 písm. f) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Bez existencie takýchto právomocí NBS by bola ochrana finančného spotrebiteľa vo veľkej miere neefektívna či platonická. NBS nebude rozhodovať o platnosti a neplatnosti zmluvy s neprijateľnou podmienkou, keďže to je vyhradené pre súdy, NBS len zákazom použitia takejto podmienky poskytne spotrebiteľom ochranu. O otázke či ide o neprijateľnú podmienku, si NBS urobí úsudok sama ako predbežnú otázku, ak v tejto veci ešte nerozhodol súd (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). 

ADSS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	K § 35e ods. 2 písm. b) 
Navrhujeme vypustenie tohto ustanovenia. 

Odôvodnenie: 

Z toho istého dôvodu ako pri § 35e ods. 1 
 	Z 	ČA 	Uvedená pripomienka nebola akceptovaná vypustením uvedeného ustanovenia ale bola čiastočne akceptovaná tým, že prišlo k úprave navrhnutého textu tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku. Zároveň treba poznamenať, že SOI už v súčasnosti SOI reálne poskytuje takúto ochranu spotrebiteľom na základe § 3 ods. 3 a § 7 a ďalších ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 8 ods. 1 písm. f) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Bez existencie takýchto právomocí NBS by bola ochrana finančného spotrebiteľa vo veľkej miere neefektívna či platonická. NBS nebude rozhodovať o platnosti a neplatnosti zmluvy s neprijateľnou podmienkou, keďže to je vyhradené pre súdy, NBS len zákazom použitia takejto podmienky poskytne spotrebiteľom ochranu. O otázke či ide o neprijateľnú podmienku, si NBS urobí úsudok sama ako predbežnú otázku, ak v tejto veci ešte nerozhodol súd (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). 

ADSS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	K § 35 f  
Navrhujeme do zákona doplniť práva finančného spotrebiteľa ako aj povinnosti v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Taktiež navrhujeme doplniť, za ktoré porušenia (podstatné, prípadne menej podstatné) je možné, ktorú sankciu zo strany NBS uložiť. 

Odôvodnenie: 

Chýbajúce legislatívne vymedzenie. 	O 	N 	Uplatnená pripomienka kvôli jej nedostatočnej konkrétnosti je v nesúlade s legislatívnymi pravidlami pre tvorbu zákonov. 	
ADSS 	K § 35g ods. 1 
K § 35g ods. 1 
Pokiaľ nedôjde k úprave ustanovenia § 35d tak, že námietka dohliadaného subjektu má odkladný účinok, navrhujeme vypustenie „§ 35d“. 

Ďalej navrhujeme vypustenie časti „povinnosť uloženú súdom alebo osobitným predpisom alebo“. 

Navrhujeme nesankcionovať porušenie povinnosti zdržať sa používania neprijateľnej zmluvnej podmienky odobratím povolenia. 

Odôvodnenie: 

Táto časť je príliš všeobecná a neurčitá. Extenzívnym výkladom tejto časti ustanovenia je možné dospieť k záveru, že v prípade akéhokoľvek porušenia zákonnej povinnosti alebo povinnosti uloženej súdom je NBS oprávnená odňať dohliadanému subjektu povolenie na výkon činnosti. 

V praxi totiž môže dôjsť k situácii, keď finančný agent krátko po právoplatnosti rozhodnutia súdu o tom, že daná zmluvná podmienka je neprijateľná, nevedomý si tohto rozhodnutia súdu, v dobrej viere sprostredkuje uzatvorenie zmluvy obsahujúcej takúto neprijateľnú zmluvnú podmienku. 
Máme za to, že v prípade, že zmluva obsahuje neprijateľnú zmluvnú podmienku, je sankcia neplatnosti dostatočná. 	Z 	N 	Navrhnutá právomoc NBS smeruje k tomu, aby spotrebiteľ mal dostatočnú a efektívnu ochranu pred správaním sa dohliadaného subjektu, ktorým prakticky marí výkon konečného rozhodnutia orgánu verejnej moci a tým závažne a vedome porušuje práva spotrebiteľa. Inak by išlo o neúčinnú ochranu práv spotrebiteľa. 

ADSS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	K § 35h 
Navrhujeme vypustenie tohto ustanovenia a súčasne i upraviť bod 9 novely – písm. f), pričom poukazujeme na problém uzatvorenia i zrušenia zmlúv o poskytnutí finančnej služby. 

Odôvodnenie: 

Takáto zmluva je absolútne neplatná, nakoľko pri jej uzatváraní zmluvy nie sú splnené náležitosti právneho úkonu podľa Občianskeho zákonníka. Doručenie oznámenia NBS o zrušení takejto zmluvy nemá na absolútnu neplatnosť žiaden vplyv. 
Dohliadanému subjektu vznikajú s uzatvorením a správou zmluvy náklady, ktoré by nemal pokryté, pokiaľ by NBS vrátil celú zaplatenú sumu. 
V prípade finančného sprostredkovania by takáto zmluva nabúrala systém výplaty provízií finančnému agentovi a mala by za následok vznik vratky provízie, ktorú by následne musel dohliadaný subjekt vymáhať. 
Pokiaľ uvedené ustanovenie nebude vypustené navrhujeme doplniť lehotu dokedy je NBS povinná dohliadanému subjektu, že ide o zmluvu uzatvorenú v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby. Taktiež navrhujeme doplniť, čo sa stane v prípade, ak dohliadaný subjekt neuhradí NBS celú finančnú sumu v súvislosti so zmluvou o poskytnutí finančnej služby do 15 kalendárnych dní. Zároveň navrhujeme doplniť, či sa má dohliadaný subjekt možnosť oboznámiť s vykonanou kontrolou a čí má možnosť k uvedenému zaujať stanovisko predtým, ako uvedenú sumu NBS zaplatí 
V prípade uzavretia zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení, túto následne zapisuje do registra zmlúv o sds Sociálna poisťovňa. Takto zapísanú zmluvu môže zrušiť jedine príslušný súd. Zákon č. 43/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov neupravuje v § 64 ods. 10 zánik zmluvy o sds z dôvodu, že bola uzavretá „s úmyslom nestať sa sporiteľom“ (fingovaný vstup do sds). Sociálna poisťovňa vymaže zmluvu o sds z registra zmlúv len na základe rozhodnutia súdu. 
V prípade uzavretia zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení, túto následne zapisuje do registra zmlúv o sds Sociálna poisťovňa. Takto zapísanú zmluvu môže zrušiť jedine príslušný súd. Zákon č. 43/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov neupravuje v § 64 ods. 10 zánik zmluvy o sds z dôvodu, že bola uzavretá „s úmyslom nestať sa sporiteľom“ (fingovaný vstup do sds). Sociálna poisťovňa vymaže zmluvu o sds z registra zmlúv len na základe rozhodnutia súdu. 

 	Z 	ČA 	Uvedená pripomienka nebola akceptovaná ako vypustenie ustanovenia § 35h ale bola čiastočne akceptovaná tým, že prišlo k úprave a spresneniu navrhnutého textu ustanovenia § 35i [pôvodne označeného ako § 35h]. Navrhnuté a na základe MPK spresnené ustanovenie § 35i zákona o dohľade je potrebné v záujme právnej istoty, aby nedochádzalo k zbytočným súdnym konaniam ohľadom určenia platnosti/existencie právneho vzťahu a aby taktiež nedochádzalo k spochybňovaniu zákonnosti dôkazov (informácií a podkladov) získaných na účely dohľadu v súvislosti s kontrolným zaobstaraním finančnej služby ani v prípade uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby nepriamo a/alebo pod utajenou identitou. Navrhnutá úprava tiež znižuje administratívnu záťaž a zvyšuje právnu istotu v zrejmých/nesporných situáciách. Vzhľadom na enormnú rozmanitosť finančných služieb a tým aj enormnú rozmanitosť aspektov predmetu dohľadu pri ochrane finančného spotrebiteľa je zložité ustanoviť jednotnú lehotu na oznámenie, keďže v určitých prípadoch môže byť potrebná rozlične dlhá lehota na oznámenie (v závislosti od časovej náročnosti jednotlivých dohliadaných aspektov pri ponúkaní a poskytovaní finančných služieb pre finančných spotrebiteľov). Vo veľkej časti prípadov oznámenie o uzavretí zmluvy v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby možno vykonať pomerne rýchle, najmä pri dohliadaní problematiky adekvátneho informovania finančného spotrebiteľa zo strany dohliadaného subjektu pri ponúkaní finančnej služby, respektíve pred uzatvorením zmluvy o poskytnutí finančnej služby. NBS v súlade so zásadou hospodárnosti, ktorá sa vzťahuje aj na výkon dohľadu, bude postupovať tak, že ak už nepotrebuje uvedenú zmluvu na účely výkonu dohľadu, tak bezodkladne túto skutočnosť oznámi dohliadanému subjektu tak, aby z toho nevznikali ďalšie náklady pre dotknuté subjekty. Neakceptovaná je však požiadavka na náhradu nákladov a údajnej škody, keďže zákonným vykonaním kontrolného zaobstarávania finančnej služby (ako zákonnej kompetencie NBS vykonávanej prostredníctvom ňou poverenej osoby) nemôže vzniknúť škoda. Pokiaľ by došlo k nezákonnému konaniu poškodzujúcemu dohliadaný subjekt, tak dohliadaný subjekt by si mohol uplatňovať náhradu škody podľa už existujúcej zákonnej úpravy o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci. 

Na základe uplatnených pripomienok sa do navrhovaného § 35i zákona o dohľade doplnilo, že NBS zašle dohliadanému subjektu oznámenie spravidla do 15 kalendárnych dní odo dňa uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby. V budúcnosti sa však táto lehota môže prehodnotiť, keďže napríklad Slovenská obchodná inšpekcia nemá zákonom ustanovený žiadnu časovú lehotu na zaslanie oznámenia a Puncový úrad SR má ustanovenú zaslať oznámenie do 30 dní od prevzatia tovaru na základe kontrolného zaobstarania tovaru alebo kontrolné zaobstarania tovaru prostredníctvom elektronického predaja, čo ustanovuje § 38 ods. 2 písm. d) zákona o puncovníctve a skúšaní drahých kovov (puncový zákon č. 94/2013 Z. z.). 

ADSS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADSS 	§ 37 ods. 1 písm. d) 
doplniť pred slovo spotrebiteľa slovo „finančného“ a namiesto slova „rozhodnutia vydaného“ použiť slovo „rozhodnutí vydaných“ a namiesto „uloženia pokuty“ upraviť „pokút uložených“ 

Odôvodnenie: 

Legislatívne spresnenie. 	O 	N 	Uplatnená pripomienka sa medzičasom stala bezpredmetná v dôsledku toho, že na základe pripomienok z MPK prišlo k úprave znenia predmetného ustanovenia. 

ADSS 	§ 40a  
Navrhujeme vypustenie tohto ustanovenia. 

V prípade nevypustenia tohto ustanovenia, navrhujeme v § 40 ods. 2 zníženie sumy 5% z ročného príspevku dohliadaného subjektu. 

Odôvodnenie: 
Dohliadaný subjekt bude sankcionovaný zaplatením pokuty. Prirážka príspevku je platba na absolútne rozdielnom právnom základe a preto by nemala byť použitá ako sankcia. 
 	Z 	N 	Ide o navrhnuté čiastočné financovanie nákladov na výkon ochrany finančného spotrebiteľa formou osobitných platieb dohliadaných subjektov finančného trhu (prirážky k ročným príspevkom, respektíve osobitných príspevkov dohliadaných subjektov finančného trhu), ktoré tvorí principiálnu súčasť Koncepcie ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenej vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1 . 2014. 
Zároveň takýto systém sa navrhol ako preventívny nástroj, ktorý bude slúžiť na zabezpečenie disciplíny dohliadaných subjektov pri plnení ich povinností. 
Výška prirážky príspevku bola stanovovaná na základe toho, čo je univerzálnym riešením a nevychádzalo sa z nominálnej výšky jednotlivých prispievateľov. Preto najprijateľnejšou metódou bolo teda vyjadrenie prirážky k príspevku v percentách. 

Na základe výsledkov z rozporového konania ADSS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený.  	
ADDS 	§ 1 ods. 1 
Navrhujeme nerozlišovať finančných spotrebiteľov a ostatných klientov. 
Odôvodnenie: 
Pokiaľ je cieľom pokryť všetkých klientov finančných inštitúcií podliehajúcich dohľadu, nevidíme dôvod na rozlišovanie finančných spotrebiteľov a ostatných klientov. Napr. v § 1 ods. 2 je uvedený len finančný spotrebiteľ, nie však ostatní klienti. 
 	O 	N 	Navrhnutá úprava zohľadňuje skutočnosť, že v oblasti finančného trhu už aj podľa doterajšej zákonnej úpravy treba rozlišovať medzi užším pojmom „spotrebiteľ“ (ktorým je iba nepodnikateľská fyzická osoba, respektíve podnikateľská fyzická osoba konajúca mimo v rámca obchodnej alebo inej podnikateľskej činnosti) a medzi širším pojmom „klient“, ktorý využívajú zákonné úpravy v oblasti finančného trhu napríklad v súvislosti s reguláciou ochrany neprofesionálnych klientov na finančnom trhu. 	
ADDS 	§ 8 ods. 1 
Navrhujeme podrobnejšie vymedziť práva a povinnosti súvisiace s dohľadom pod utajenou identitou, ako aj upraviť podmienky vykonávania utajeného dohľadu. 
Taktiež navrhujeme bližšie vymedziť, čo sa rozumie prvým úkonom voči dohliadanému subjektu. 
Odôvodnenie: 
Chýbajúce legislatívne vymedzenie, ktoré môže viesť k nejasnostiam vo výklade a potenciálnym aplikačným problémom. 
 	Z 	N 	Uplatnená pripomienka je kvôli jej nedostatočnej konkrétnosti v nesúlade s legislatívnymi pravidlami pre tvorbu zákonov a už aj z uvedeného dôvodu nemôže byť akceptovaná. 
Navrhnutá novelizácia ustanovení § 8 ods. 1, § 8 ods. 2 písm. f), § 8 ods. 3 písm. a), § 11 ods. 2 a § 35i zákona o dohľade nad finančným trhom (ďalej tiež len „zákon o dohľade“), ktorou sa umožňuje a reguluje vykonávanie dohľadu na mieste pod utajenou identitou (aj s využívaním kontrolného zaobstarávania finančných služieb nepriamo a/alebo pod utajenou identitou), je inšpirovaná inými už existujúcimi zákonnými úpravami. Navrhnutá úprava v novelizovanom zákone o dohľade je totiž vo svojej podstate analogická ako už existujúca zákonná úprava o oprávnení Slovenskej obchodnej inšpekcie a Puncového úradu SR vykonávať kontrolné nákupy nepriamo a/alebo pod utajenou identitou podľa ustanovení § 4 ods. 3 písm. g) a § 5 ods. 6 písm. i) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 38 ods. 2 písm. d) zákona o puncovníctve a skúšaní drahých kovov (puncového zákona č. 94/2013 Z. z.). 

ADDS trvá na pripomienke ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADDS 	§ 8 ods. 2 písm. e) 
ALT 1 Navrhujeme toto ustanovenie vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že je v rozpore so stanoviskom 4/2004 Pracovnej skupiny podľa článku 29 a s princípom proporcionality spracovania osobných údajov. Podľa nášho názoru právomoc Národnej banky Slovenska vykonávať obrazové, zvukové a obrazovo-zvukové záznamy bez predchádzajúceho upozornenia dohliadaného subjektu a ďalších dotknutých osôb nie je potrebná a výrazne zasahuje do práv dohliadaných subjektov a ďalších dotknutých osôb. 
Aj v trestnom konaní je vykonávanie takýchto záznamov možné len vtedy, ak je podozrenie na páchanie trestnej činnosti a príkaz na takéto vyhotovenie vydá predseda senátu alebo sudca pre prípravné konanie na návrh prokurátora. Na základe vyššie uvedeného si myslíme, že vyhotovenie záznamov bez predchádzajúceho upovedomenia dohliadaného subjektu a ďalších dotknutých osôb je v tomto smere neprijateľné a zasahuje aj do ich základných ľudských práv a slobôd. 
V prípade, ak by nebolo toto ustanovenie vypustené, navrhujeme, aby za slovným spojením „vyhotovené záznamy možno využiť“ bolo doplnené slovo „len“, aby bolo zrejmé, že uvedené záznamy je možné použiť len v súvislosti s výkonom dohľadu a nie na iný účel. 

ALT 2 
V § 8 ods. 2 písm. e) navrhujeme vypustiť slová: „ , a to aj bez predchádzajúceho upovedomenia dohliadaného subjektu a ďalších dotknutých osôb,“ 	Z 	N 	Ustanovenie § 12 ods. 2 zákona č. 40/1964 Zb. Občianskeho zákonníka a § 9 ods. 2 zákona o ochrane osobných údajov umožňuje vyhotovovať záznamy v zmysle navrhnutej novej zákonnej regulácie podľa ustanovení § 8 ods. 2 písm. e)zákona o dohľade nad finančným trhom. 
Táto právomoc slúži na zdokumentovanie spôsobu ústnej komunikácie dohliadaného subjektu so spotrebiteľom pri výkone podnikateľskej činnosti dohliadaného subjektu, ktorá podlieha dohľadu, s cieľom zistiť, či dohliadaný subjekt dodržal všetky povinnosti vyplývajúce zo zákonov a či neboli porušené práva spotrebiteľa. Tento účel sa nedá dosiahnuť inak, preto nejde o neproporcionálnu právomoc. 

Slovo „len“ nie je potrebné dopĺňať, keďže NBS ako orgán verejnej moci pre dohľad nad finančným trhom môže konať len na základe zákona (teda záznamy nemožno využiť na iný ako navrhovaný zákonný účel vymedzený v navrhnutom ustanovení § 8 ods. 2 písm. e) zákona o dohľade); táto skutočnosť je zrejmá z ustanovení čl. 2 ods. 2 Ústavy SR, ktoré sa vzťahujú na výkon verejnej moci ktorýmkoľvek súdna judikatúra vrátane judikatúry Ústavného súdu SR a Najvyššieho súdu SR. 

ADDS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADDS 	§ 8 ods. 2 písm. f) 
ALT1 
Navrhujeme toto ustanovenie vypustiť. 

Odôvodnenie: 
V praxi môže spôsobiť viacero komplikácií. Napríklad v prípade poisťovne je otázne, či by takáto „skúšobná poistná zmluva“ bola riadne platná po celú dobu jej trvania. T.j. či by osobe vykonávajúcej dohľad vznikla povinnosť platiť poistné a zároveň by táto osoba bola poistená. V prípade, že by došlo k poistnej udalosti na strane tzv. „klienta“, poisťovňa by bola z právneho hľadiska zaviazaná na plnenie a toto by bolo právne vymožiteľné. Týmto ustanovením sa dostávame k problematike právnej istoty, ktorá je tým zásadne narušená. Je potrebné nájsť iný spôsob, akým sa orgán dohľadu vyporiada s uzavretou zmluvou. 
V prípade, že by sa takáto zmluva pokladala za absolútne neplatnú, znamenalo by to pre poisťovne zbytočné tvorenie technických rezerv. 
Taktiež by takýto inštitút spôsobil komplikácie s vyplácaním provízií finančným agentom a s následnými vratkami provízií. 

ALT2 
V § 8 ods. 2 písm. f) navrhujeme vypustiť slová: „ , a to aj pod utajenou identitou alebo nepriamo prostredníctvom iných osôb,“ 

Takéto konanie zástupcov orgánu dohľadu voči dohliadaným subjektom pod utajenou identitou alebo nepriamo prostredníctvom iných osôb pri vykonávaní kontrolného zaobstarávania finančných služieb vrátane uzatvárania zmlúv o poskytnutí finančnej služby podľa nášho názoru nekorešponduje s povinnosťou dohliadaných subjektov (finančných inštitúcií) náležite identifikovať klienta pred uzatvorením obchodu, ako aj s povinnosťou klientov preukázať svoju totožnosť finančnej inštitúcii pred uzatvorením obchodu tak, ako to vyplýva z príslušných platných všeobecne záväzných právnych predpisov regulujúcich činnosť jednotlivých finančných inštitúcií, ako aj z platného zákona č. 297/2008 Z. z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane pred financovaním terorizmu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Navrhovaný režim by bol teda v rozpore s touto platnou legislatívou, ktorá vyplýva aj z medzinárodných záväzkov SR. 
Túto pripomienku je potrebné zohľadniť aj v ďalších súvisiacich ustanoveniach. 	Z 	N 	Navrhnutým ustanovením nie je narušená právna istota. Ak sa v rámci dohľadu na mieste vykoná kontrolné zaobstarávanie finančných služieb formou uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby, tak vysporiadanie súvisiace s takouto zmluvou vykoná podľa § 35i zákona o dohľade. Navyše osoba poverená dohľadom sa musí po skončení časti dohľadu pod utajenou identitou preukázať poverením podľa novelizovaného § 8 ods. 2 písm. a) zákona o dohľade. 
Uvedená kompetencia je zároveň prebratá zo zákona č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa. 

ADDS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADDS 	§ 22 ods. 1 písm. h) 
Navrhujeme slovo „vydania“ nahradiť slovom „právoplatnosti“ 

Odôvodnenie: 
z dôvodu právnej istoty odporúčame definovať čas momentom, kedy nadobudne rozhodnutie právne účinky, pretože o samotnom vydaní sa nikto nemusí dozvedieť. 

 	Z 	N 	Aj rozhodnutie o zastavení konania podľa § 22 ods. 1 písm. h) zákona o dohľade z dôvodu nezaplatenia ustanoveného poplatku za úkon alebo konanie vo veciach dohľadu nad finančným trhom sa musí doručovať dotknutému účastníkovi konania, pričom jednou zo zákonom predpísaných náležitostí každého rozhodnutia (vrátane rozhodnutia o zastavení konania) je deň (dátum) vydania rozhodnutia. To znamená, že uplatnená pripomienka vychádza z nepravdivého tvrdenia, že o dátume vydania rozhodnutia o zastavení konania podľa § 22 ods. 1 písm. h) sa nikto nemusí dozvedieť. Navyše, požiadavka na úpravu § 22 ods. 1 písm. h) tak, aby NBS mohla rozhodnutím zastaviť konanie (teda aby NBS mohla vydať rozhodnutie o zastavení konania) kvôli nezaplateniu ustanoveného poplatku až potom, keď toto rozhodnutie nadobudne právoplatnosť, je vnútorne rozporná a neakceptovateľná preto, lebo vo všeobecnosti je pre vydanie každého rozhodnutia rozhodujúci skutkový a právny stav v čase jeho vydania. Pritom žiadne rozhodnutie nemožno v rozpore s princípmi časovej postupnosti vydať (teda žiadne rozhodnutie nemôže vzniknúť) až potom, keď to isté rozhodnutie (po jeho doručení a eventuálnom podaní opravného prostriedku) nadobudne právoplatnosť. Predložená požiadavka v konečnom dôsledku vedome či nevedomky vedie k tomu, že rozhodnutie o zastavení konania podľa § 22 ods. 1 písm. h) zákona o dohľade z dôvodu nezaplatenia ustanoveného poplatku by reálne nebolo možné vydať, teda úkony a konania s ustanoveným poplatkom by bolo nevyhnutné uskutočňovať aj bez zaplatenia ustanoveného poplatku. 

ADDS odstúpilo od uvedenej pripomienky. 

Rozpor odstránený. 	
ADDS 	k § 35 b 
V uvedenom ustanovení navrhujeme doplniť o aké porušenie povinností má ísť (resp. doplniť, či ide o podstatné porušenie povinnosti alebo menej podstatné porušenie a vyšpecifikovať, čo sa považuje za podstatné porušenie zmluvy a čo za menej podstatné porušenie). 

V ods. 2 za slovom „5000 eur“ Navrhujeme vypustenie slovného spojenia „a opatrenie na odstránenie a nápravu zisteného nedostatku.“ 

Odôvodnenie: 

Uvedené navrhujeme najmä z dôvodu, aby bolo zrejmé, kedy môže byť rozkazné konanie zo strany NBS začaté 

K ods. 2 – vypustenie navrhujeme, nakoľko napríklad v prípade neprijateľných zmluvných podmienok je oprávnený súd rozhodnúť, či je daná zmluvná podmienka neprijateľná alebo nie. Taktiež môže nastať diskrepancia medzi rozhodnutím NBS a rozhodnutím súdu vo veci neprijateľnej zmluvnej podmienky. 
 	Z 	ČA 	Pripomienka bola akceptovaná v časti úpravy ustanovenia týkajúceho sa porušenia povinností. Z charakteru konania maximálnej výšky sankcie implicitne už z pôvodného návrhu zákona vyplývalo a úpravou dotknutého ustanovenia navrhovaného zákona aj bolo spresnené, že využitie uvedeného konania sa predpokladá pri porušeniach povinností v jednotlivých prípadoch v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Navyše, zadefinovať vyčerpávajúco pojem menej podstatné porušenie je nerealistické. Okrem toho systémov právnych informácií vyplýva, že ani iné zákony (respektíve iné právne predpisy) neobsahujú definíciu pojmu menej záväzné porušenie. 

V pripomienke nebola akceptovaná časť týkajúca sa vypustenia slovného spojenia "a opatrenie na odstránenie a nápravu zisteného nedostatku" z dôvodu, že ide o dôsledné prevzatie kompetencie Slovenskej obchodnej inšpekcie s ohľadom na ustanovenie § 23 ods. 2 písm. a) zákona č. 129/2010 Z. z. o spotrebiteľských úveroch. 

ADDS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADDS 	§ 35b ods. 2  
navrhujeme doplniť v závere nasledovnú vetu „Národná banka Slovenska ukladá sankcie podľa predchádzajúcej vety podľa závažnosti, rozsahu, dĺžky trvania, následkov a povahy zistených nedostatkov, pričom ich možno ukladať samostatne alebo súbežne“. 

Odôvodnenie: 
Na účely jednoznačnosti legislatívneho textu a z neho vyplývajúcich právomocí NBS považujeme za potrebné výslovne zakotviť aj tieto princípy ukladania sankcií pre rozkazné konanie. 	Z 	A 	Akceptované s tým, že v záujme jednotnej systematiky je navrhnutá úprava legislatívne spresnená a zaradená sčasti do ustanovení § 35b ods. 2, § 35c ods. 2 a § 35f ods. 1 a 2 a sčasti do ustanovení § 35h ods. 1 zákona o dohľade.  	
ADDS 	K § 35c  
V uvedenom ustanovení navrhujeme doplniť o aké porušenie povinností má ísť (resp. doplniť, či ide o podstatné porušenie povinnosti alebo menej podstatné porušenie a vyšpecifikovať, čo sa považuje za podstatné porušenie zmluvy a čo za menej podstatné porušenie). 

Odôvodnenie: 

Uvedené navrhujeme najmä z dôvodu, aby bolo zrejmé, kedy môže byť blokové konanie zo strany NBS začaté. 
 	Z 	ČA 	Z charakteru konania maximálnej výšky sankcie implicitne už z pôvodného návrhu zákona vyplývalo a úpravou dotknutého ustanovenia navrhovaného zákona aj bolo spresnené, že využitie uvedeného konania sa predpokladá pri porušeniach povinností v jednotlivých prípadoch v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Navyše, zadefinovať vyčerpávajúco pojem menej podstatné porušenie je nerealistické. Okrem toho systémov právnych informácií vyplýva, že ani iné zákony (respektíve iné právne predpisy) neobsahujú definíciu pojmu menej závažné porušenie. 

ADDS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADDS 	V § 35c ods. 4  
navrhujeme doplniť v závere nasledovný text „ , a to podľa závažnosti, rozsahu, dĺžky trvania, následkov a povahy zistených nedostatkov“. 

Odôvodnenie: 
Na účely jednoznačnosti legislatívneho textu a z neho vyplývajúcich právomocí NBS považujeme za potrebné výslovne zakotviť aj tieto princípy ukladania sankcií pre blokové konanie. 	Z 	A 	Akceptovaná s tým, že v záujme jednotnej systematiky bude navrhnutá úprava legislatívne spresnená a zaradená sčasti do ustanovení § 35b ods. 2, § 35c ods. 2 a § 35f ods. 1 a 2 sčasti do ustanovení § 35h ods. 1 zákona o dohľade. 	
ADDS 	K § 35d 
Navrhujeme vypustenie tejto časti, prípadne ustanoviť, že námietka proti uloženému opatreniu má odkladný účinok, a to obzvlášť s ohľadom na závažnosť následkov nedodržania takéhoto opatrenia v zmysle ustanovenia § 3g 

Odôvodnenie: 

Ide o zásadný zásah do práv dohliadaného subjektu a takéto rozhodnutie môže spôsobiť škodu bež možnosti vrátenia do pôvodného stavu. 
 	Z 	N 	Bolo by priamo proti účelu navrhovaného opatrenia, aby námietky proti takémuto opatreniu mali odkladný účinok. Týmto by sa vytvoril priestor na obchádzanie či marenie účelu navrhnutého ustanovenia. V prípade ponechania odkladného účinku na námietku, zo strany dohliadaných subjektov by mohlo naďalej prichádzať k porušovaniu predpisov. Negatívne vymedzenie vzťahu odkladného účinku sa vyskytuje už k niektorým opravným prostriedkom upraveného v zákone o dohľade nad finančným trhom. 

Na základe výsledkov z rozporového konania ADDS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený. 	
ADDS 	K § 35e: 
Navrhujeme nepriznať NBS oprávnenie posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby a ani právomoc zakázať používať nekalú obchodnú praktiku a zakázať používať neprijateľnú podmienku na základe vlastného rozhodnutia, resp. navrhujeme minimálne obmedziť túto právomoc NBS iba na tie nekalé obchodné praktiky a neprijateľné podmienky, ktoré boli voči dotknutému subjektu judikované súdmi. 

Odôvodnenie: 
Podľa ust. § 53 ods. 5 OZ: ,,Neprijateľné podmienky upravené v spotrebiteľských zmluvách sú neplatné.“ a podľa § 53d OZ „Spotrebiteľská zmluva, ktorá obsahuje neprijateľnú zmluvnú podmienku v znení ako je uvedená vo výroku rozhodnutia súdu a jej uzavretie bolo dosiahnuté za použitia nekalej obchodnej praktiky alebo úžery, je neplatná“. Máme za to, že pokiaľ neprijateľná podmienka v spotrebiteľskej zmluve a použitie nekalej obchodnej praktiky zakladá neplatnosť zmluvy, čo má výrazný dopad na práva a povinnosti účastníkov spotrebiteľských zmlúv, je nevyhnutné, aby sa neprijateľnosťou konkrétnych dojednaní v spotrebiteľských zmluvách a nekalosťou konkrétnych obchodných praktík zaoberali výlučne všeobecné súdy. Navyše z pohľadu neplatnosti neprijateľných dojednaní sa vynára ďalšia otázka a to, či neplatnosť jedného neprijateľného dojednania (v spotrebiteľskej zmluve, ktorej uzavretie nebolo dosiahnuté za použitia nekalej obchodnej praktiky alebo úžery) spôsobuje taktiež neplatnosť celej zmluvy. Právne posúdenie uvedenej otázky je opätovne v kompetencii všeobecného súdu, ktorý ju musí podrobiť skúmaniu z hľadiska oddeliteľnosti právneho úkonu podľa ust. § 41 OZ. 

V tejto súvislosti napríklad poukazujeme na ustanovenie § 53a OZ, podľa ktorého: „(1) Ak súd určil niektorú zmluvnú podmienku v spotrebiteľskej zmluve, ktorá sa uzatvára vo viacerých prípadoch, a je obvyklé, že spotrebiteľ obsah zmluvy podstatným spôsobom neovplyvňuje alebo vo všeobecných obchodných podmienkach za neplatnú z dôvodu neprijateľnosti takejto podmienky, alebo nepriznal plnenie dodávateľovi z dôvodu takejto podmienky, dodávateľ je povinný zdržať sa používania takejto podmienky alebo podmienky s rovnakým významom v zmluvách so všetkými spotrebiteľmi. Dodávateľ má rovnakú povinnosť aj vtedy, ak mu na základe takejto podmienky súd uložil vydať spotrebiteľovi bezdôvodné obohatenie, nahradiť škodu alebo zaplatiť primerané finančné zadosťučinenie. Rovnakú povinnosť má aj právny nástupca dodávateľa. (2) Ak sa rozhodnutie súdu podľa odseku 1 týka len časti zmluvnej podmienky, dodávateľ je povinný splniť povinnosť uvedenú v odseku 1 v rozsahu tejto časti.“ Z uvedeného ustanovenia je zrejmé, že rozhodovať o neprijateľnosti zmluvných podmienok tak, aby nastal zákonom stanovený následok, t. j. povinnosť dodávateľa zdržať sa ich používania a zároveň určiť relevantnú časť zmluvnej podmienky, na ktorú sa tieto následky vzťahujú sú oprávnené výlučne všeobecné súdy. Týmto zákonodarca jednoznačne stanovil orgán štátnej moci, ktorý má právomoc kvalifikovane rozhodnúť o neprijateľnosti zmluvnej podmienky a v dôsledku povinnosti zdržať sa jej ďalšieho používania pred ňou chrániť spotrebiteľov. 

Navyše máme zato, že právna úprava, ktorá by inému orgánu ako súdu dávala právo hodnotiť prípadnú platnosť, resp. neplatnosť spotrebiteľských zmlúv, nie je ústavne konformná. Ústavne konformná právna úprava by mohla smerovať k definovaniu kontrolnej právomoci príslušného orgánu dohľadu výlučne vo vzťahu k neprijateľným zmluvným podmienkam a nekalým obchodným praktikám, ktoré už boli súdom voči kontrolovanému subjektu judikované. Bez takéhoto predchádzajúceho judikovania súdom by to v praxi viedlo k situáciám, kedy by orgán dohľadu označil určité zmluvné dojednanie za neprijateľné alebo určitú obchodnú praktiku za nekalú a následne by uložil za takéto porušenie sankciu, pričom uvedené rozhodnutie orgánu dohľadu by nemalo dopad na prípadnú platnosť, resp. neplatnosť spotrebiteľskej zmluvy a spotrebiteľ by sa následne musel domáhať vyslovenia neplatnosti spotrebiteľskej zmluvy na súde, ktorý by paradoxne mohol dospieť k diametrálne odlišným názorom ako orgán dohľadu, čím by kontrolná činnosť vykonávaná orgánom dohľadu strácala svoje opodstatnenie a udelenie sankcie by bolo predčasné. Navyše pokiaľ by súd o predbežnej otázke rozhodol inak, táto skutočnosť je dôvodom na obnovu konania (§ 62 ods. 1 písm. b) Správneho poriadku) alebo na zmenu, prípadne zrušenie rozhodnutia na základe preskúmania rozhodnutia v mimoodvolacom konaní. 
Túto pripomienku je potrebné zohľadniť aj v ďalších súvisiacich ustanoveniach. 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptované úpravou navrhnutého textu tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku. Zároveň treba poznamenať, že SOI už v súčasnosti reálne poskytuje takúto ochranu spotrebiteľom na základe § 3 ods. 3 a § 7 a ďalších ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 8 ods. 1 písm. f) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Bez existencie takýchto právomocí NBS by bola ochrana finančného spotrebiteľa vo veľkej miere neefektívna či platonická. NBS nebude rozhodovať o platnosti a neplatnosti zmluvy s neprijateľnou podmienkou, keďže to je vyhradené pre súdy, NBS len zákazom použitia takejto podmienky poskytne spotrebiteľom ochranu. O otázke či ide o neprijateľnú podmienku, si NBS urobí úsudok sama ako predbežnú otázku, ak v tejto veci ešte nerozhodol súd (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). 

ADDS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhnutom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený. 	
ADDS 	K § 35e ods. 1 
Navrhujeme vypustenie slovného spojenia „a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby“ 

Odôvodnenie: 

O nekalých zmluvných podmienkach rozhodujú súdy. V dôsledku takejto zákonnej úpravy by mohlo dôjsť k situácii, keď NBS vyhodnotí vybranú zmluvnú podmienku inak ako všeobecný súd. Okrem vyššie uvedeného Občiansky zákonník priamo ustanovuje, že neprijateľné podmienky v spotrebiteľských zmluvách spôsobujú neplatnosť zmluvy, pričom o tom, či je platná alebo nie je platná zmluva následne rozhoduje súd a nie NBS. 
 	Z 	ČA 	Uvedená pripomienka nebola akceptovaná vypustením navrhovaného slovného spojenia ale bola čiastočne akceptovaná tým, že prišlo k úprave navrhnutého textu tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku. Zároveň treba poznamenať, že SOI už v súčasnosti SOI reálne poskytuje takúto ochranu spotrebiteľom na základe § 3 ods. 3 a § 7 a ďalších ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 8 ods. 1 písm. f) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Bez existencie takýchto právomocí NBS by bola ochrana finančného spotrebiteľa vo veľkej miere neefektívna či platonická. NBS nebude rozhodovať o platnosti a neplatnosti zmluvy s neprijateľnou podmienkou, keďže to je vyhradené pre súdy, NBS len zákazom použitia takejto podmienky poskytne spotrebiteľom ochranu. O otázke či ide o neprijateľnú podmienku, si NBS urobí úsudok sama ako predbežnú otázku, ak v tejto veci ešte nerozhodol súd (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). 

ADDS na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADDS 	K § 35e ods. 2 písm. b) 
Navrhujeme vypustenie tohto ustanovenia 

Odôvodnenie: 

Z toho istého dôvodu ako pri § 35e ods. 1 
 	Z 	ČA 	Uvedená pripomienka nebola akceptovaná vypustením uvedeného ustanovenia ale bola čiastočne akceptovaná tým, že prišlo k úprave navrhnutého textu tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku. Zároveň treba poznamenať, že SOI už v súčasnosti SOI reálne poskytuje takúto ochranu spotrebiteľom na základe § 3 ods. 3 a § 7 a ďalších ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 8 ods. 1 písm. f) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Bez existencie takýchto právomocí NBS by bola ochrana finančného spotrebiteľa vo veľkej miere neefektívna či platonická. NBS nebude rozhodovať o platnosti a neplatnosti zmluvy s neprijateľnou podmienkou, keďže to je vyhradené pre súdy, NBS len zákazom použitia takejto podmienky poskytne spotrebiteľom ochranu. O otázke či ide o neprijateľnú podmienku, si NBS urobí úsudok sama ako predbežnú otázku, ak v tejto veci ešte nerozhodol súd (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). 

ADDS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený. 	
ADDS 	K § 35 f  
Navrhujeme do zákona doplniť práva finančného spotrebiteľa ako aj povinnosti v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Taktiež navrhujeme doplniť, za ktoré porušenia (podstatné, prípadne menej podstatné) je možné, ktorú sankciu zo strany NBS uložiť. 

Odôvodnenie: 

Chýbajúce legislatívne vymedzenie. 	O 	N 	Uplatnená pripomienka kvôli jej nedostatočnej konkrétnosti je v nesúlade s legislatívnymi pravidlami pre tvorbu zákonov. 	
ADDS 	K § 35g ods. 1 
Pokiaľ nedôjde k úprave ustanovenia § 35d tak, že námietka dohliadaného subjektu má odkladný účinok, navrhujeme vypustenie „§ 35d“. 
Ďalej navrhujeme vypustenie časti „povinnosť uloženú súdom alebo osobitným predpisom alebo“. 
Navrhujeme nesankcionovať porušenie povinnosti zdržať sa používania neprijateľnej zmluvnej podmienky odobratím povolenia. 

Odôvodnenie: 

Táto časť je príliš všeobecná a neurčitá. Extenzívnym výkladom tejto časti ustanovenia je možné dospieť k záveru, že v prípade akéhokoľvek porušenia zákonnej povinnosti alebo povinnosti uloženej súdom je NBS oprávnená odňať dohliadanému subjektu povolenie na výkon činnosti. 

V praxi totiž môže dôjsť k situácii, keď finančný agent krátko po právoplatnosti rozhodnutia súdu o tom, že daná zmluvná podmienka je neprijateľná, nevedomý si tohto rozhodnutia súdu, v dobrej viere sprostredkuje uzatvorenie zmluvy obsahujúcej takúto neprijateľnú zmluvnú podmienku. 
Máme za to, že v prípade, že zmluva obsahuje neprijateľnú zmluvnú podmienku, je sankcia neplatnosti dostatočná. 	Z 	N 	Navrhnutá právomoc NBS smeruje k tomu, aby spotrebiteľ mal dostatočnú a efektívnu ochranu pred správaním sa dohliadaného subjektu, ktorým prakticky marí výkon konečného rozhodnutia orgánu verejnej moci a tým závažne a vedome porušuje práva spotrebiteľa. Inak by išlo o neúčinnú ochranu práv spotrebiteľa. 

ADDS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADDS 	K § 35h 
Navrhujeme vypustenie tohto ustanovenia. 

Odôvodnenie: 

Takáto zmluva je absolútne neplatná, nakoľko pri jej uzatváraní chýba u jednej zo zmluvných strán vážnosť vôle. Doručenie oznámenia NBS o zrušení takejto zmluvy nemá na absolútnu neplatnosť žiaden vplyv. 

Po zrušení zmluvy o poskytnutí finančnej služby uzatvorenej v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby (ktorá sa zrušuje od počiatku doručením oznámenia NBS dohliadanému subjektu) by malo byť aj dohliadanému subjektu vrátené všetko plnenie, ktoré na jej základe poskytol, ako aj uhradené všetky účelne vynaložené náklady a nahradená prípadná škoda (okrem ušlého zisku), ktoré mu v tejto súvislosti vznikli. Dohliadanému subjektu vznikajú s uzatvorením a správou zmluvy náklady, ktoré by nemal pokryté, pokiaľ by NBS vrátil celú zaplatenú sumu. 

V prípade finančného sprostredkovania by takáto zmluva nabúrala systém výplaty provízií finančnému agentovi a mala by za následok vznik vratky provízie, ktorú by následne musel dohliadaný subjekt vymáhať. 

Uzatváranie takýchto zmlúv by zároveň malo byť výslovne vylúčené vo vzťahu k menovým obchodom a k obchodom s finančnými nástrojmi (cenné papiere, deriváty a pod.), ako aj s ďalšími nástrojmi a aktívami, ktorých hodnota sa môže aj v krátkom čase výrazne meniť. Vykonávanie kontrolného zaobstarávania finančných služieb vrátane uzatvárania zmlúv o poskytnutí finančnej služby by sa nemalo vykonávať na úkor hospodárenia dohliadaných subjektov, resp. na ich náklady ani na ich škodu a nemalo by dohliadané subjekty vystavovať trhovým rizikám (do otvorených pozícií). 

Pokiaľ uvedené ustanovenie nebude vypustené navrhujeme doplniť lehotu dokedy je NBS povinná dohliadanému subjektu, že ide o zmluvu uzatvorenú v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby. Taktiež navrhujeme doplniť, čo sa stane v prípade, ak dohliadaný subjekt neuhradí NBS celú finančnú sumu v súvislosti so zmluvou o poskytnutí finančnej služby do 15 kalendárnych dní. Zároveň navrhujeme doplniť, či sa má dohliadaný subjekt možnosť oboznámiť s vykonanou kontrolou a čí má možnosť k uvedenému zaujať stanovisko predtým, ako uvedenú sumu NBS zaplatí 
 	Z 	ČA 	Uvedená pripomienka nebola akceptovaná ako vypustenie ustanovenia § 35h ale bola čiastočne akceptovaná tým, že prišlo k úprave a spresneniu navrhnutého textu ustanovenia § 35i [pôvodne označeného ako § 35h]. Navrhnuté a na základe MPK spresnené ustanovenie § 35i zákona o dohľade je potrebné v záujme právnej istoty, aby nedochádzalo k zbytočným súdnym konaniam ohľadom určenia platnosti/existencie právneho vzťahu a aby taktiež nedochádzalo k spochybňovaniu zákonnosti dôkazov (informácií a podkladov) získaných na účely dohľadu v súvislosti s kontrolným zaobstaraním finančnej služby ani v prípade uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby nepriamo a/alebo pod utajenou identitou. Navrhnutá úprava tiež znižuje administratívnu záťaž a zvyšuje právnu istotu v zrejmých/nesporných situáciách. Vzhľadom na enormnú rozmanitosť finančných služieb a tým aj enormnú rozmanitosť aspektov predmetu dohľadu pri ochrane finančného spotrebiteľa je zložité ustanoviť jednotnú lehotu na oznámenie, keďže v určitých prípadoch môže byť potrebná rozlične dlhá lehota na oznámenie (v závislosti od časovej náročnosti jednotlivých dohliadaných aspektov pri ponúkaní a poskytovaní finančných služieb pre finančných spotrebiteľov). Vo veľkej časti prípadov oznámenie o uzavretí zmluvy v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby možno vykonať pomerne rýchle, najmä pri dohliadaní problematiky adekvátneho informovania finančného spotrebiteľa zo strany dohliadaného subjektu pri ponúkaní finančnej služby, respektíve pred uzatvorením zmluvy o poskytnutí finančnej služby. NBS v súlade so zásadou hospodárnosti, ktorá sa vzťahuje aj na výkon dohľadu, bude postupovať tak, že ak už nepotrebuje uvedenú zmluvu na účely výkonu dohľadu, tak bezodkladne túto skutočnosť oznámi dohliadanému subjektu tak, aby z toho nevznikali ďalšie náklady pre dotknuté subjekty. Neakceptovaná je však požiadavka na náhradu nákladov a údajnej škody, keďže zákonným vykonaním kontrolného zaobstarávania finančnej služby (ako zákonnej kompetencie NBS vykonávanej prostredníctvom ňou poverenej osoby) nemôže vzniknúť škoda. Pokiaľ by došlo k nezákonnému konaniu poškodzujúcemu dohliadaný subjekt, tak dohliadaný subjekt by si mohol uplatňovať náhradu škody podľa už existujúcej zákonnej úpravy o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci. 
Na základe uplatnených pripomienok sa do navrhovaného § 35i zákona o dohľade doplnilo, že NBS zašle dohliadanému subjektu oznámenie spravidla do 15 kalendárnych dní odo dňa uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby. V budúcnosti sa však táto lehota môže prehodnotiť, keďže napríklad Slovenská obchodná inšpekcia nemá zákonom ustanovený žiadnu časovú lehotu na zaslanie oznámenia a Puncový úrad SR má ustanovenú zaslať oznámenie do 30 dní od prevzatia tovaru na základe kontrolného zaobstarania tovaru alebo kontrolné zaobstarania tovaru prostredníctvom elektronického predaja, čo ustanovuje § 38 ods. 2 písm. d) zákona o puncovníctve a skúšaní drahých kovov (puncový zákon č. 94/2013 Z. z.). 

ADDS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
ADDS 	§ 37 ods. 1 písm. d) 
doplniť pred slovo spotrebiteľa slovo „finančného“ a namiesto slova „rozhodnutia vydaného“ použiť slovo „rozhodnutí vydaných“ a namiesto „uloženia pokuty“ upraviť „pokút uložených“ 

Odôvodnenie: 

Legislatívne spresnenie. 	O 	N 	Uplatnená pripomienka sa medzičasom stala bezpredmetná v dôsledku toho, že na základe pripomienok z MPK prišlo k úprave znenia predmetného ustanovenia. 	
ADDS 	§ 40a 
Navrhujeme vypustenie tohto ustanovenia. 

V prípade nevypustenia tohto ustanovenia, navrhujeme v § 40a ods. 2 zníženie sumy 5% z ročného príspevku dohliadaného subjektu. 

Dohliadaný subjekt bude sankcionovaný zaplatením pokuty. Prirážka príspevku je platba na absolútne rozdielnom právnom základe a preto by nemala byť použitá ako sankcia. 
Nevidíme dôvod, aby dohliadaný subjekt bol povinný uhrádzať prirážku k príspevku za každé právoplatné rozhodnutie, ktorým NBS rozhodla, že dohliadaný subjekt porušil práva finančného spotrebiteľa alebo porušil povinnosti v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Absolútne nesúhlasíme ani s výškou prirážky príspevku ani so stanovením hranice min. 1000 eur za každé takéto vydané rozhodnutie. Principiálne nesúhlasíme predovšetkým s tým, že táto prirážka by mala predstavovať príjem NBS, nakoľko to môže pôsobiť ako motivácia v hľadaní aj neopodstatnených pochybení na strane dohliadaných subjektov len za účelom zvýšenia príjmov NBS. Príspevky dohliadaných subjektov, ktoré sú platené už v súčasnosti považujeme za dostatočne vysoké na to, aby pokryli náklady na kontroly dohliadaných subjektov, vrátane vydávania takýchto rozhodnutí. Prípadná prirážka by nemala byť nastavená ani takto plošne, vzhľadom k tomu, že závažnosť jednotlivých porušení býva individuálna a mala by sa posudzovať ku každému prípadu zvlášť. Prirážka k príspevku nadobúda charakter správneho poplatku za každé takéto vydané rozhodnutie a nemá žiadne opodstatnenie. 	Z 	N 	Navrhnuté čiastočné financovanie nákladov na výkon ochrany finančného spotrebiteľa formou osobitných platieb dohliadaných subjektov finančného trhu (prirážky k ročným príspevkom, respektíve osobitných príspevkov dohliadaných subjektov finančného trhu) tvorí principiálnu súčasť Koncepcie ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenej vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1. 2014. Takýto systém sa navrhol ako preventívny nástroj, ktorý bude slúžiť na zabezpečenie disciplíny dohliadaných subjektov pri plnení ich povinností. Pri stanovení výšky príspevku sa nevychádzalo z nominálnej výšky jednotlivých prispievateľov ale z toho, čo je univerzálnejším riešením. 

ADDS na pripomienke trvá, ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
SASP 	K bodu 9, § 8 ods. 2 písm. e): 
Navrhujeme vypustiť slová: „ , a to aj bez predchádzajúceho upovedomenia dohliadaného subjektu a ďalších dotknutých osôb,“ 
Odôvodnenie: Máme za to, že právomoc Národnej banky Slovenska (ďalej len „NBS“) vykonávať obrazové, zvukové a obrazovo-zvukové záznamy bez predchádzajúceho upozornenia dohliadaného subjektu a ďalších dotknutých osôb nie je potrebná a výrazne zasahuje do práv dohliadaných subjektov a ďalších dotknutých osôb. Aj v trestnom konaní je vykonávanie takýchto záznamov možné len vtedy, ak je podozrenie na páchanie trestnej činnosti a príkaz na takéto vyhotovenie vydá predseda senátu alebo sudca pre prípravné konanie na návrh prokurátora. Na základe vyššie uvedeného si myslíme, že vyhotovenie záznamov bez predchádzajúceho upovedomenia dohliadaného subjektu a ďalších dotknutých osôb je v tomto smere neprijateľné a zasahuje aj do práv súvisiacich s ochranou osobnosti a ochranou osobných údajov. 
 	Z 	N 	Ustanovenie § 12 ods. 2 zákona č. 40/1964 Zb. Občianskeho zákonníka a § 9 ods. 2 zákona o ochrane osobných údajov umožňuje vyhotovovať záznamy v zmysle navrhnutej novej zákonnej regulácie podľa ustanovení § 8 ods. 2 písm. e) zákona o dohľade nad finančným trhom. 
Táto právomoc slúži na zdokumentovanie spôsobu ústnej komunikácie dohliadaného subjektu so spotrebiteľom pri výkone podnikateľskej činnosti dohliadaného subjektu, ktorá podlieha dohľadu, s cieľom zistiť, či dohliadaný subjekt dodržal všetky povinnosti vyplývajúce zo zákonov a či neboli porušené práva spotrebiteľa. Tento účel sa nedá dosiahnuť inak, preto nejde o neproporcionálnu právomoc. 

SASP súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor sa tým považuje za odstránený. 	
SASP 	K bodu 9, § 8 ods. 2 písm. f): 
Navrhujeme vypustiť slová: „ , a to aj pod utajenou identitou alebo nepriamo prostredníctvom iných osôb,“ 
Odôvodnenie: Takéto konanie zástupcov orgánu dohľadu voči dohliadaným subjektom pod utajenou identitou alebo nepriamo prostredníctvom iných osôb pri vykonávaní kontrolného zaobstarávania finančných služieb vrátane uzatvárania zmlúv o poskytnutí finančnej služby podľa nášho názoru nekorešponduje s povinnosťou dohliadaných subjektov (finančných inštitúcií) náležite identifikovať klienta pred uzatvorením obchodu, ako aj s povinnosťou klientov preukázať svoju totožnosť finančnej inštitúcii pred uzatvorením obchodu tak, ako to vyplýva z príslušných platných všeobecne záväzných právnych predpisov regulujúcich činnosť jednotlivých finančných inštitúcií, ako aj z platného zákona č. 297/2008 Z. z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane pred financovaním terorizmu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Navrhovaný režim by bol teda v rozpore s touto platnou legislatívou, ktorá vyplýva aj z medzinárodných záväzkov SR. 
Túto pripomienku je potrebné zohľadniť aj v ďalších súvisiacich ustanoveniach. 	Z 	N 	Navrhnutým ustanovením nie je narušená právna istota. Ak sa v rámci dohľadu na mieste vykoná kontrolné zaobstarávanie finančných služieb formou uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby, tak vysporiadanie súvisiace s takouto zmluvou vykoná podľa § 35i zákona o dohľade. Navyše osoba poverená dohľadom sa musí po skončení časti dohľadu pod utajenou identitou preukázať poverením podľa novelizovaného § 8 ods. 2 písm. a) zákona o dohľade. 

Uvedená kompetencia je zároveň prebratá zo zákona č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa. 

Na základe výsledkov z rozporového konania SASP od uvedenej pripomienky odstúpilo a rozpor je tým odstránený. 	
SASP 	K bodu 18, § 35b ods. 2: 
Navrhujeme na koniec odstavca doplniť nasledovnú vetu „Národná banka Slovenska ukladá sankcie podľa predchádzajúcej vety podľa závažnosti, rozsahu, dĺžky trvania, následkov a povahy zistených nedostatkov, pričom ich možno ukladať samostatne alebo súbežne“. 
Odôvodnenie: Na účely jednoznačnosti legislatívneho textu a z neho vyplývajúcich právomocí NBS považujeme za potrebné výslovne zakotviť aj tieto princípy ukladania sankcií pre rozkazné konanie. 	Z 	A 	Akceptované s tým, že v záujme jednotnej systematiky je navrhnutá úprava legislatívne spresnená a zaradená sčasti do ustanovení § 35b ods. 2, § 35c ods. 2 a § 35f ods. 1 a 2 sčasti do ustanovení § 35h ods. 1 zákona o dohľade. 	
SASP 	K bodu 18, § 35c ods. 4: 
Navrhujeme doplniť na koniec vety nasledovný text „ , a to podľa závažnosti, rozsahu, dĺžky trvania, následkov a povahy zistených nedostatkov“. 
Odôvodnenie: Na účely jednoznačnosti legislatívneho textu a z neho vyplývajúcich právomocí NBS považujeme za potrebné výslovne zakotviť aj tieto princípy ukladania sankcií pre blokové konanie.  	Z 	A 	Akceptované s tým, že v záujme jednotnej systematiky je navrhnutá úprava legislatívne spresnená a zaradená sčasti do ustanovení § 35b ods. 2, § 35c ods. 2 a § 35f ods. 1 a 2 a sčasti do ustanovení § 35h ods. 1 zákona o dohľade. 	
SASP 	K bodu 18, § 35e: 
Uvedený paragraf navrhujeme vypustiť 
Odôvodnenie: Podľa ust. § 53 ods. 5 OZ: ,,Neprijateľné podmienky upravené v spotrebiteľských zmluvách sú neplatné.“ a podľa § 53d OZ „Spotrebiteľská zmluva, ktorá obsahuje neprijateľnú zmluvnú podmienku v znení ako je uvedená vo výroku rozhodnutia súdu a jej uzavretie bolo dosiahnuté za použitia nekalej obchodnej praktiky alebo úžery, je neplatná“. Máme za to, že pokiaľ neprijateľná podmienka v spotrebiteľskej zmluve a použitie nekalej obchodnej praktiky zakladá neplatnosť zmluvy, čo má výrazný dopad na práva a povinnosti účastníkov spotrebiteľských zmlúv, je nevyhnutné, aby sa neprijateľnosťou konkrétnych dojednaní v spotrebiteľských zmluvách a nekalosťou konkrétnych obchodných praktík zaoberali výlučne všeobecné súdy. Navyše z pohľadu neplatnosti neprijateľných dojednaní sa vynára ďalšia otázka a to, či neplatnosť jedného neprijateľného dojednania (v spotrebiteľskej zmluve, ktorej uzavretie nebolo dosiahnuté za použitia nekalej obchodnej praktiky alebo úžery) spôsobuje taktiež neplatnosť celej zmluvy. Právne posúdenie uvedenej otázky je opätovne v kompetencii všeobecného súdu, ktorý ju musí podrobiť skúmaniu z hľadiska oddeliteľnosti právneho úkonu podľa ust. § 41 OZ. 
V tejto súvislosti taktiež poukazujeme na ustanovenie § 53a OZ, podľa ktorého: „(1) Ak súd určil niektorú zmluvnú podmienku v spotrebiteľskej zmluve, ktorá sa uzatvára vo viacerých prípadoch, a je obvyklé, že spotrebiteľ obsah zmluvy podstatným spôsobom neovplyvňuje alebo vo všeobecných obchodných podmienkach za neplatnú z dôvodu neprijateľnosti takejto podmienky, alebo nepriznal plnenie dodávateľovi z dôvodu takejto podmienky, dodávateľ je povinný zdržať sa používania takejto podmienky alebo podmienky s rovnakým významom v zmluvách so všetkými spotrebiteľmi. Dodávateľ má rovnakú povinnosť aj vtedy, ak mu na základe takejto podmienky súd uložil vydať spotrebiteľovi bezdôvodné obohatenie, nahradiť škodu alebo zaplatiť primerané finančné zadosťučinenie. Rovnakú povinnosť má aj právny nástupca dodávateľa. (2) Ak sa rozhodnutie súdu podľa odseku 1 týka len časti zmluvnej podmienky, dodávateľ je povinný splniť povinnosť uvedenú v odseku 1 v rozsahu tejto časti.“ Z uvedeného ustanovenia je zrejmé, že rozhodovať o neprijateľnosti zmluvných podmienok tak, aby nastal zákonom stanovený následok, t. j. povinnosť dodávateľa zdržať sa ich používania a zároveň určiť relevantnú časť zmluvnej podmienky, na ktorú sa tieto následky vzťahujú sú oprávnené výlučne všeobecné súdy. Týmto zákonodarca jednoznačne stanovil orgán štátnej moci, ktorý má právomoc kvalifikovane rozhodnúť o neprijateľnosti zmluvnej podmienky a v dôsledku povinnosti zdržať sa jej ďalšieho používania pred ňou chrániť spotrebiteľov. 
Navyše máme zato, že právna úprava, ktorá by inému orgánu ako súdu dávala právo hodnotiť prípadnú platnosť, resp. neplatnosť spotrebiteľských zmlúv, nie je ústavne konformná. Ústavne konformná právna úprava by mohla smerovať k definovaniu kontrolnej právomoci príslušného orgánu dohľadu výlučne vo vzťahu k neprijateľným zmluvným podmienkam a nekalým obchodným praktikám, ktoré už boli súdom voči kontrolovanému subjektu judikované. Bez takéhoto predchádzajúceho judikovania súdom by to v praxi viedlo k situáciám, kedy by orgán dohľadu označil určité zmluvné dojednanie za neprijateľné alebo určitú obchodnú praktiku za nekalú a následne by uložil za takéto porušenie sankciu, pričom uvedené rozhodnutie orgánu dohľadu by nemalo dopad na prípadnú platnosť, resp. neplatnosť spotrebiteľskej zmluvy a spotrebiteľ by sa následne musel domáhať vyslovenia neplatnosti spotrebiteľskej zmluvy na súde, ktorý by paradoxne mohol dospieť k diametrálne odlišným názorom ako orgán dohľadu, čím by kontrolná činnosť vykonávaná orgánom dohľadu strácala svoje opodstatnenie a udelenie sankcie by bolo predčasné. Navyše pokiaľ by súd o predbežnej otázke rozhodol inak, táto skutočnosť je dôvodom na obnovu konania (§ 62 ods. 1 písm. b) Správneho poriadku) alebo na zmenu, prípadne zrušenie rozhodnutia na základe preskúmania rozhodnutia v mimo odvolacom konaní. 
Túto pripomienku je potrebné zohľadniť aj v ďalších súvisiacich ustanoveniach. 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptované úpravou navrhnutého textu tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku. Zároveň treba poznamenať, že SOI už v súčasnosti reálne poskytuje takúto ochranu spotrebiteľom na základe § 3 ods. 3 a § 7 a ďalších ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 8 ods. 1 písm. f) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Bez existencie takýchto právomocí NBS by bola ochrana finančného spotrebiteľa vo veľkej miere neefektívna či platonická. NBS nebude rozhodovať o platnosti a neplatnosti zmluvy s neprijateľnou podmienkou, keďže to je vyhradené pre súdy, NBS len zákazom použitia takejto podmienky poskytne spotrebiteľom ochranu. O otázke či ide o neprijateľnú podmienku, si NBS urobí úsudok sama ako predbežnú otázku, ak v tejto veci ešte nerozhodol súd (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). 

SASP na pripomienke trvá ale súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhnutom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený. 	
SASP 	K bodu 18, § 35h: 
Za poslednú vetu navrhujeme doplniť: „Po zrušení zmluvy o poskytnutí finančnej služby uzatvorenej v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby, ktorá sa zrušuje od počiatku doručením oznámenia NBS dohliadanému subjektu, je NBS povinná pokiaľ je to možné dohliadanému subjektu vrátiť všetko plnenie, ktoré na jej základe dohliadaný subjekt poskytol. NBS je ďalej povinná uhradiť všetky účelne vynaložené náklady a prípadnú škodu (okrem ušlého zisku), ktoré dohliadanému subjektu v tejto súvislosti vznikli. Uzatváranie takýchto zmlúv je zároveň výslovne vylúčené vo vzťahu k menovým obchodom a k obchodom s finančnými nástrojmi (cenné papiere, deriváty a pod.), ako aj s ďalšími nástrojmi a aktívami, ktorých hodnota sa môže aj v krátkom čase výrazne meniť.“ 
Odôvodnenie: Vykonávanie kontrolného zaobstarávania finančných služieb vrátane uzatvárania zmlúv o poskytnutí finančnej služby by sa nemalo vykonávať na úkor hospodárenia dohliadaných subjektov, resp. na ich náklady ani na ich škodu a nemalo by dohliadané subjekty vystavovať trhovým rizikám (do otvorených pozícií). 
 	Z 	ČA 	Uvedená pripomienka bola akceptovaná v časti popisujúcej vrátenie plnenia dohliadanému subjektu úpravou predmetného textu. 
Pripomienka nebola akceptovaná v časti popisujúcej požiadavku o náhradu nákladov a údajnej škody, keďže zákonným vykonaním kontrolného zaobstarávania finančnej služby (ako zákonnej kompetencie NBS vykonávanej prostredníctvom ňou poverenej osoby) nemôže vzniknúť škoda. Pokiaľ by došlo k nezákonnému konaniu poškodzujúcemu dohliadaný subjekt, tak dohliadaný subjekt by si mohol uplatňovať náhradu škody podľa už existujúcej zákonnej úpravy o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci. 
Zároveň nebola akceptovaná ani časť pripomienky týkajúca sa vylúčenia z uzatvárania zmlúv menové obchody a obchody s finančnými nástrojmi (cenné papiere, deriváty a pod.) z dôvodu, že vo väčšine prípadov pri vykonávaní kontrolného nákupu by nemalo prísť k uzatvoreniu zmluvy, keď sa bude kontrolovať predzmluvný vzťah, ešte pred uzatvorením zmluvy. 	
SASP 	K bodu 18, § 40a: 
Uvedený paragraf navrhujeme vypustiť v plnom rozsahu. 
Odôvodnenie: Nevidíme dôvod, aby dohliadaný subjekt bol povinný uhrádzať prirážku k príspevku za každé právoplatné rozhodnutie, ktorým NBS rozhodla, že dohliadaný subjekt porušil práva finančného spotrebiteľa alebo porušil povinnosti v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Taktiež vôbec nesúhlasíme ani s výškou prirážky príspevku ani so stanovením hranice min. 1000 eur za každé takéto vydané rozhodnutie. Principiálne nesúhlasíme predovšetkým s tým, že táto prirážka by mala predstavovať príjem NBS, nakoľko to môže pôsobiť ako motivácia v hľadaní aj neopodstatnených pochybení na strane dohliadaných subjektov len za účelom zvýšenia príjmov NBS. Príspevky dohliadaných subjektov, ktoré sú platené už v súčasnosti považujeme za dostatočne vysoké na to, aby pokryli náklady na kontroly dohliadaných subjektov, vrátane vydávania takýchto rozhodnutí. Prirážka k príspevku nadobúda charakter správneho poplatku za každé takéto vydané rozhodnutie a aj kvôli tomuto faktu nemá žiadne opodstatnenie.  	Z 	N 	Ide o navrhnuté čiastočné financovanie nákladov na výkon ochrany finančného spotrebiteľa formou osobitných platieb dohliadaných subjektov finančného trhu (prirážky k ročným príspevkom, respektíve osobitných príspevkov dohliadaných subjektov finančného trhu), ktoré tvorí principiálnu súčasť Koncepcie ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválenej vládou Slovenskej republiky dňa 8. 1 . 2014. 
Zároveň takýto systém sa navrhol ako preventívny nástroj, ktorý bude slúžiť na zabezpečenie disciplíny dohliadaných subjektov pri plnení ich povinností. 

Na základe výsledkov z rozporového konania SASP súhlasí s predložením materiálu v predkladateľom navrhovanom znení na ďalší legislatívny postup a rozpor tým považuje za odstránený.  	
SLASPO 	1. Všeobecná pripomienka  
Navrhnutý prenos právomocí zo SOI na NBS čiastočne zasahuje do právomoci súdov. Akákoľvek inšpekčná činnosť a z nej vyplývajúce rozhodnutia týkajúce sa plnenia povinností poisťovne z poistnej zmluvy voči finančnému spotrebiteľovi môže byť skrytým súdnictvom ak podkladom pre rozhodnutie bude subsumpcia skutkového stavu pod normy súkromného práva. Podľa nášho názoru o takýchto veciach môže rozhodovať len vecne a miestne príslušný súd. Ak by napr. NBS dovodila, že poisťovňa neoprávnene odmietla vyplatiť poistné plnenie a z tohto dôvodu mu uloží pokutu. V tomto prípade NBS robí skryté súdnictvo subsumpciou skutkového stavu pod normy súkromného práva; až výsledkom takejto subsumpcie môže byť konštatovanie porušenia práva finančného spotrebiteľa. NBS by tak postupovala v rozpore s § 2 ods. 3 zákona nakoľko spor medzi klientom a poisťovňou vznikne okamihom odmietnutia poskytnutia poistného plnenia. Nie je tu možné dôvodiť, že sa „len“ ukladá pokuta, nakoľko konštatovaním porušenia vynáša NBS implicitne meritórny verdikt, napriek tomu, že nie je možné sa domáhať jeho výkonu. Zákon potom nerieši situáciu čo v prípade, ak následný súdny spor vyhrá poisťovňa. 
Zároveň zákon neupresňuje definíciou čo to je „ochrana finančného spotrebiteľa“. Rozšírenie odkazu č. 1) o celý Občiansky zákonník umožňuje výkon dohľadu a vyššie uvedené skryté riešenie sporov nad celým systémom súkromného práva, ak je účastník spotrebiteľom (poukazujeme na §52 ods. 2 OZ). Vzhľadom na uvedené je potrebné, aby predkladateľ taxatívne vymedzil, ktorých vzťahov sa predmetná ochrana týka alebo taxatívne vylúčil rozhodovanie o právnom základe a výške poistného plnenia. 
Žiadame, aby predkladateľ vylúčil OZ z okruhu „osobitných predpisov“, nakoľko úlohou NBS nie je dohliadať na súkromnoprávne aspekty poisťovníctva; poukazujeme, že ostatné osobitné predpisy uvedené v odkaze č. 1) sú verejnoprávneho charakteru. Koncepcia ochrany spotrebiteľa uvádzala, že daná právomoc sa bude vykonávať s ohľadom na Občiansky zákonník v jeho relevantných ustanoveniach; nie je pritom možné ponechať na arbitrárne rozhodnutie NBS čo je „relevantné ustanovenie“ OZ, nakoľko určením rozsahu relevantných ustanovení si tento orgán sám určí svoje právomoci čo je v rozpore s čl. 2 ods. 2 Ústavy. 
V neposlednom rade je potrebné uviesť, že v koncepcii ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu sa prezentoval úmysel oddeliť ochranu finančného spotrebiteľa (inšpekčná činnosť prebratá od SOI) od dohľadu. Predložená novela tieto kompetencie zlieva v dohľade. Po prevzatí výkonu inšpekčnej činnosti NBS bude i naďalej popri tejto činnosti vykonávať vybavovanie podaní spotrebiteľov na finančnom trhu ako jednotné kontaktné miesto. Nemohla by síce nariadiť uspokojenie nároku spotrebiteľov na finančnom trhu voči finančnej inštitúcii, ale mohla by finančnej inštitúcii uložiť nápravné opatrenie alebo sankciu aj za to, že v konkrétnom spotrebiteľom popísanom prípade porušila svoje ochranno-spotrebiteľské povinnosti zo zákona. Návrh novely prekračuje rámec koncepcie schválenej vládou. 
 	Z 	N 	Uvedená pripomienka nebola zo strany MF SR akceptovaná. Predkladateľ navrhnutý prenos právomocí SOI na NBS vníma ako oprávnenie NBS posúdiť nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách, ktoré uzavrel dohliadaný subjekt s klientom. V návrhu zákona nie je NBS priznaná možnosť rozhodnúť, na základe posúdenia NBS, že zmluva obsahuje nejakú neprijateľnú zmluvnú podmienku, že zmluva je napr. neplatná alebo, že dohliadaný subjekt má spotrebiteľovi napr. nahradiť škodu. Naopak, precizovaním textu predmetného návrhu § 35e došlo k jeho obsahovej úprave, kde je zvýraznená právomoc rozhodovania sporov súdmi alebo inými orgánmi. Predkladateľ sa uvedeným ustanovením snaží dosiahnuť stav, že NBS bude môcť v rámci ochrany finančného spotrebiteľa vyjadriť vlastný názor ku konaniu dohliadaného subjektu a na základe toho vyvodzovať dôsledky iba voči dohliadanému subjektu a len na účely rozhodnutia voči dohliadanému subjektu bez toho, aby svojou právomocou NBS zasahovala do vzťahu klient - dohliadaný subjekt. 

Z uvedeného ustanovenia je teda jasné, že nejde o posudzovanie, ktoré by malo byť základom pre rozhodnutie týkajúce sa zmluvného vzťahu medzi klientom a napr. bankou, ale o posúdenie, či postup dohliadaného subjektu je v súvislosti s povinnosťami vyplývajúcimi zo zákonov v súlade s predpismi. Teda takéto uplatnenie právomoci NBS má mať prísne verejnoprávny charakter s tým, že súkromnoprávny vzťah môže byť určujúcim faktorom pre konanie verejnoprávneho charakteru. Navyše navrhovaná právna úprava v súvislosti s konaním súvisiacim s výkonom ochrany finančného spotrebiteľa odkazuje na všeobecnú úpravu konania podľa zákona o dohľade nad finančným trhom, z čoho vyplýva, že rozhodnutia NBS aj súvisiace s výkonom ochrany finančného spotrebiteľa sú vždy na návrh aktívne legitimovanej osoby preskúmateľné súdom. 

Predkladateľ poukázal na ustanovenie § 1 ods. 3 písm. c) predmetnej novely zákona, kde je uvedená definícia finančného spotrebiteľa, na základe ktorej je teda zrejmé čo je predmetom ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu. 

Predkladateľ definuje prenesenú kompetenciu zo SOI v novele zákona o dohľade nad finančným trhom ako novú časť pod názvom ochrana finančného spotrebiteľa. Výkon dohľadu týmto bude oddelený od výkonu ochrany spotrebiteľa v NBS. Inšpektori pri výkone ochrany spotrebiteľa, budú musieť zároveň postupovať aj podľa ustanovení týkajúcich sa výkonu dohľadu. Cieľom uvedenej novely bolo vytvorenie jedinej inštitúcie, pod ktorú bude patriť výkon dohľadu aj výkon ochrany spotrebiteľa. 

Zároveň z textu navrhovanej novely zákona o dohľade nad finančným trhom bol odstránený odkaz na Občiansky zákonník. 

Na základe výsledkov z rozporového konania bol rozpor odstránený. 	
SLASPO 	2. Pripomienka k čl. 1 bod 1 
Navrhujeme vypustiť slová „iný klient na finančnom trhu“. 
Odôvodnenie: 
V § 1 ods. 1 zavádza nové pojmy „finančný spotrebiteľ“ a „iní klienti na finančnom trhu“, pričom legislatíva v SR je už teraz značne roztrieštená pokiaľ ide o definíciu finančného spotrebiteľa. Z dôvodu určitosti právnej normy navrhujeme tento pojem vypustiť (príp. zadefinovať). 
 	O 	N 	Navrhnutá úprava zohľadňuje skutočnosť, že v oblasti finančného trhu už aj podľa doterajšej zákonnej úpravy treba rozlišovať medzi užším pojmom „spotrebiteľ“ (ktorým je iba nepodnikateľská fyzická osoba, respektíve podnikateľská fyzická osoba konajúca mimo v rámci obchodnej alebo inej podnikateľskej činnosti) a medzi širším pojmom „klient“, ktorý využívajú zákonné úpravy v oblasti finančného trhu napríklad v súvislosti s reguláciou ochrany neprofesionálnych klientov na finančnom trhu. 	
SLASPO 	3. Pripomienka k čl. I bod 2  
Poznámka pod čiarou k odkazu 1 žiadame vypustiť slová „zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov“ . 
Odôvodnenie: 
Občiansky zákonník je predpisom súkromného práva, neupravuje činnosti a oprávnenia orgánov štátnej správy pri kontrole/dohľade. 	Z 	ČA 	Vypustením odkazu na Občiansky zákonník z poznámky pod čiarou. 	
SLASPO 	4. Pripomienka k čl. bod 3 
Navrhujeme vypustiť slová „iný klient na finančnom trhu“ a doplniť nový odkaz „spotrebiteľskej zmluvy 1aaa)“ a poznámku pod čiarou „1aaa) §52 ods. 1 Občianskeho zákonníka.“. 
Odôvodnenie: 
Viď. pripomienka k bodu 1 – opätovne navrhujeme slová „a iných klientov“ z § 1 ods. 3 písm. c) vypustiť (alebo pojem zadefinovať) a doplniť odkaz na úpravu v OZ. 
 	O 	N 	Navrhnutá úprava zohľadňuje skutočnosť, že v oblasti finančného trhu už aj podľa doterajšej zákonnej úpravy treba rozlišovať medzi užším pojmom „spotrebiteľ“ (ktorým je iba nepodnikateľská fyzická osoba, respektíve podnikateľská fyzická osoba konajúca mimo v rámci obchodnej alebo inej podnikateľskej činnosti) a medzi širším pojmom „klient“, ktorý využívajú zákonné úpravy v oblasti finančného trhu napríklad v súvislosti s reguláciou ochrany neprofesionálnych klientov na finančnom trhu. 	
SLASPO 	5. Pripomienka k čl. I bod 5 
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Takéto zaradenie „finančných spotrebiteľov“ ako ďalšieho subjektu, o ktorom bude NBS pri dohľade na mieste získavať informácie je nelogické. Ak bude v § 1 ods. 2 zadefinované, že dohľad nad finančným trhom ... vrátane ochrany finančných spotrebiteľov vykonáva NBS ....., je táto navrhovaná úprava nadbytočná a aj zmätočná. Predmetom dohľadu nemá byť získavanie informácií o finančných spotrebiteľoch ako takých, ale o tom, či v rámci svojej činnosti dohliadaný subjekt neporušil práva finančných spotrebiteľov, resp. či dodržiava predpisy na ochranu spotrebiteľov a vtedy je postačujúca v súčasnosti platná úprava bez doplnenia slovného spojenia „finančných spotrebiteľov“. 	O 	A 	Akceptované vypustením predmetného textu. 	
SLASPO 	Pripomienka k čl. I bod 8  

Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme s uvedenou formou dohľadu. Ak sa dohliadaný subjekt dopustí „porušenia“ nemôže ísť o skutočné porušenie nakoľko tu ide zo strany dohliadajúcej osoby o simulovaný právny úkon, kde absentuje zložka vážnosti vôle (§ 37 OZ) resp. i vôľa uzavrieť zmluvu ako taká. Preto nie je možné hovoriť ani o porušení povinnosti nakoľko takýto úkon je od počiatku neplatný bez ohľadu na to, že novela redundantne v bode 18 v navrhovanom § 35h konštatuje zrušenie právneho úkonu od počiatku. Sankcia uložená za takéto porušenie je protiprávna okrem iného i preto, že je problematická i subsumpcia inšpektora pod pojem finančného spotrebiteľa, nakoľko jeho vôľa pri výkone dohľadu smeruje ku kontrolnej činnosti a nie k úmyslu „spotrebovať“ uzatváranú službu. Zároveň je navrhovaná úprava v rozpore so samotným zákonom o dohľade z dôvodu, že neumožňuje dohliadaným subjektom reálne uplatniť § 7 zákona o dohľade podľa, ktorého „osoba poverená výkonom dohľadu je vylúčená z výkonu dohľadu na mieste, ak so zreteľom na jej vzťah k predmetu dohľadu, dohliadanému subjektu alebo jeho zamestnancom možno mať pochybnosti o jej nezaujatosti“. V prípade dohľadu s utajenou identitou, kedy dohliadané subjekty ani nebudú tušiť, že je u nich vykonávaný dohľad resp. sa o tom dozvedia až po vykonaní dohliadacích úkonov, logicky dohliadané subjekty nemôžu efektívne uplatniť ani inštitút nezaujatosti podľa § 7 zákona o dohľade a to ani v prípadoch, ak by bola dohľadom s utajenou identitou poverená jednoznačne nezaujatá osoba. Tieto skutočnosti sa nemusia zistiť hneď a medzitým napr. môže byť podľa návrhu zákona uložená bloková pokuta alebo vydaný rozkaz o uložení sankcie. 
Celkovo konštatujeme nedostatočnú úpravu tohto nového významného oprávnenia NBS - chýbajúce oprávnenia osoby, ktorá bude vystupovať pod utajenou identitou, výnimky z povinností dohliadaného subjektu (ak dohliadaný subjekt nevie, že ide o osobu s utajenou identitou, nebude môcť splniť svoju povinnosť poskytnúť jej súčinnosť), lehoty, počas ktorej sa môže takýto dohľad vykonávať atď. OZ stanovuje podmienky, ako má dohliadaný subjekt postupovať pri uzatváraní zmlúv so spotrebiteľom, čo všetko mu má predložiť a že je povinný preukázať, že spotrebiteľovi doklady predložil, t.j. dá sa to preveriť aj cez listinné dôkazy. Taktiež podľa dôvodovej správy sa táto úprava prijíma najmä vo vzťahu k ochrane spotrebiteľa; avšak zo znenia zákona je možné vyvodiť, že preukaz zamestnanca má stačiť aj pri iných druhoch dohľadov, je neprijateľné. 
 	Z 	N 	Neakceptované z hľadiska požiadavky na úplné vypustenie predmetného ustanovenia. Prišlo k úprave a spresnením navrhnutého textu ustanovenia § 35i [pôvodne označeného ako § 35h], neakceptované v časti požadujúcej úplné vypustenie predmetného ustanovenia. Navrhnuté a na základe MPK spresnení ustanovenie § 35i zákona o dohľade je potrebné v záujme právnej istoty, aby nedochádzalo k zbytočným súdnym konaniam ohľadom určenia platnosti/existencie právneho vzťahu a aby taktiež nedochádzalo k spochybňovaniu zákonnosti dôkazov (informácií a podkladov) získaných na účely dohľadu v súvislosti s kontrolným zaobstaraním finančnej služby ani v prípade uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby nepriamo a/alebo pod utajenou identitou. Navrhnutá úprava tiež znižuje administratívnu záťaž a zvyšuje právnu istotu v zrejmých/nesporných situáciách. Vzhľadom na enormnú rozmanitosť finančných služieb a tým aj enormnú rozmanitosť aspektov predmetu dohľadu pri ochrane finančného spotrebiteľa je zložité ustanoviť jednotnú lehotu na oznámenie, keďže v určitých prípadoch môže byť potrebná rozlične dlhá lehota na oznámenie (v závislosti od časovej náročnosti jednotlivých dohliadaných aspektov pri ponúkaní a poskytovaní finančných služieb pre finančných spotrebiteľov). Vo veľkej časti prípadov oznámenie o uzavretí zmluvy v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby možno vykonať pomerne rýchle, najmä pri dohliadaní problematiky adekvátneho informovania finančného spotrebiteľa zo strany dohliadaného subjektu pri ponúkaní finančnej služby, respektíve pred uzatvorením zmluvy o poskytnutí finančnej služby. NBS v súlade so zásadou hospodárnosti, ktorá sa vzťahuje aj na výkon dohľadu, bude postupovať tak, že ak už nepotrebuje uvedenú zmluvu na účely výkonu dohľadu, tak bezodkladne túto skutočnosť oznámi dohliadanému subjektu tak, aby z toho nevznikali ďalšie náklady pre dotknuté subjekty. 
Na základe uplatnených pripomienok sa do navrhovaného § 35i zákona o dohľade doplnilo, že NBS zašle dohliadanému subjektu oznámenie spravidla do 15 kalendárnych dní odo dňa uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby. V budúcnosti sa však táto lehota môže prehodnotiť, keďže napríklad Slovenská obchodná inšpekcia nemá zákonom ustanovený žiadnu časovú lehotu na zaslanie oznámenia a Puncový úrad SR má ustanovenú zaslať oznámenie do 30 dní od prevzatia tovaru na základe kontrolného zaobstarania tovaru alebo kontrolné zaobstarania tovaru prostredníctvom elektronického predaja, čo ustanovuje § 38 ods. 2 písm. d) zákona o puncovníctve a skúšaní drahých kovov (puncový zákon č. 94/2013 Z. z.). 

Celkovo možno konštatovať, že predmetné ustanovenie § 35i zákona o dohľade [ktoré bolo pôvodne označené ako § 35h] bolo čiastočne upravené a spresnené na základe iných pripomienok z MPK. Pritom spresnené ustanovenie § 35i zákona o dohľade je potrebné v záujme právnej istoty, aby nedochádzalo k zbytočným súdnym konaniam ohľadom určenia platnosti/existencie právneho vzťahu a aby taktiež nedochádzalo k spochybňovaniu zákonnosti dôkazov (informácií a podkladov) získaných na účely dohľadu v súvislosti s kontrolným zaobstaraním finančnej služby ani v prípade uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby nepriamo a/alebo pod utajenou identitou. Navrhnutá úprava tiež znižuje administratívnu záťaž a zvyšuje právnu istotu v zrejmých/nesporných situáciách. 
Pokiaľ dohliadaný subjekt bude pri kontrolnom zaobstarávaní finančnej služby konať protiprávne, tak jeho konanie majúce znaky protiprávneho konania (správny delikt) bude deliktuálné (nebude „beztrestné“) aj napriek jeho nevedomosti, že prebieha kontrolné zaobstarávanie finančnej služby. 
K nastolenej otázke nezaujatosti či zaujatosti treba konštatovať, že pokiaľ by zaujatosť bola preukázaná dodatočne, tak by takto vykonaný dohľad bol nezákonný a jeho závery by nebolo možné použiť. 
K nastolenej otázke ukladania blokovej pokuty osobou poverenou výkonom dohľadu pod utajenou identitou, tak už zo samotnej podstaty veci je celkom jednoznačne zrejmé, že ani poverená osoba nemôže uložiť blokovú pokutu bez odkrytia a preukázania svojej identity, ale až po odkrytí a preukázaní svojej identity. Preukaz zamestnanca bežne postačuje aj pri iných dozoroch či dohľadoch, ak ich vykonáva napríklad protimonopolný úrad alebo polícia. 

Na základe výsledkov z rozporového konania príde k úprave ustanovenia § 8 ods. 1 tak, že sa stanoví, že až do odkrytia identity osôb poverených výkonom dohľadu alebo prizvanej osoby nie je možné z ich stany vyžadovať súčinnosť podľa § 8 ods. 2 a § 9 ods. 2 a 3 zákona o dohľade nad finančným trhom. 

Rozpor odstránený. 	
SLASPO 	7. Pripomienka k čl. I bod 9 k § 8 ods. 2 písm. e)  
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na to, že uplatňovanie týchto právomocí sa môže tiež dotknúť širokého okruhu subjektov vrátane klientov dohliadaných subjektov, je potrebné zvážiť, či uplatňovaním tohto inštitútu nebude dochádzať k neoprávneným zásahom do ústavných a osobnostných práv fyzických osôb nachádzajúcich sa v prevádzkových priestoroch dohliadaných subjektov. Kvôli zamedzeniu svojvoľného zasahovania do týchto občianskych práv napr. trestný poriadok podľa § 114 viaže možnosť vyhotovovania obrazových, zvukových a obrazovo-zvukových záznamov na súhlas súdu. Aké je stanovisko Úradu na ochranu osobných údajov v súvislosti s uplatňovaním týchto právomocí? Znenie tohto ustanovenia je tiež v rozpore s § 8 ods. 3 zákona o dohľade; navyše, ak dohliadaný subjekt nebude vedieť, že ide o osobu poverenú dohľadom, nie je povinný jej umožniť vykonávať tieto záznamy. Kto zabezpečí objektívnosť takto získaných záznamov? Ako sa spätne dohliadaný subjekt bude brániť, že boli poskytnuté aj iné informácie a pod.? Podľa dôvodovej správy sa táto úprava prijíma najmä vo vzťahu k ochrane spotrebiteľa; avšak zo znenia zákona je možné vyvodiť, že preukaz zamestnanca má stačiť aj pri iných druhoch dohľadov, čo je neprijateľné. 
Poukazujeme na nesprávnu formulácia vety za bodkočiarkou, buď tam má byť čiarka alebo chýba dispozícia k podmienke za bodkočiarkou. 

 	Z 	N 	Neakceptované. Ustanovenia § 12 ods. 2 Občianskeho zákonníka a § 9 ods. 2 zákona o ochrane osobných údajov umožňujú vyhotovovať záznamy v zmysle navrhnutej novej zákonnej regulácie podľa ustanovení § 8 ods. 2 písm. e) zákona o dohľade nad finančným trhom. Táto právomoc slúži na zdokumentovanie spôsobu ústnej komunikácie dohliadaného subjektu so spotrebiteľom pri výkone podnikateľskej činnosti dohliadaného subjektu, ktorá podlieha dohľadu, s cieľom zistiť, či dodržal všetky povinnosti vyplývajúce zo zákonov a či neboli porušené práva spotrebiteľa. Tento účel sa nedá dosiahnuť inak, preto nejde o neproporcionálnu právomoc. Pritom nie je relevantná požiadavka na doplnenie slova „len“, keďže NBS ako orgán verejnej moci pre dohľad nad finančným trhom môže konať len na základe zákona [teda záznamy nemožno využiť na iný ako navrhovaný zákonný účel vymedzený v navrhnutom ustanovení § 8 ods. 2 písm. e) zákona o dohľade]; táto skutočnosť je zrejmá z ustanovení čl. 2 ods. 2 Ústavy SR, ktoré sa vzťahujú na výkon verejnej moci ktorýmkoľvek orgánom verejnej moci, čo potvrdzuje aj konštantná súdna judikatúra vrátane judikatúry Ústavného súdu SR a Najvyššieho súdu SR. 

Na základe výsledkov z rozporového konania SLASPO vyjadrilo názor, že zodpovednosť za výkon týchto právomocí a súlad so zákonom na ochranu osobných údajov bude niesť v plnom rozsahu NBS (a nie dohliadaný subjekt) a na základe uvedeného odstúpilo od pripomienky. 

Rozpor odstránený. 	
SLASPO 	8. Pripomienka k čl. I bod 9 k § 8 ods. 2 písm. f)  

Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Ide o značné a neprijateľné oprávnenia NBS, ktoré sú veľmi široké, o to zvlášť, ak ich bude NBS vykonávať prostredníctvom iných osôb ako svojich zamestnancov (ako bude zabezpečená odborná spôsobilosť, dôveryhodnosť, mlčanlivosť tzv. „iných osôb“ vrátane ochrany osobných údajov a ochrany pred prípadným zneužitím informácií osobami, ktoré boli poverené dohľadom ako iné osoby), vo vzťahu ku ktorým dohliadaný subjekt nebude môcť ani namietnuť ich zaujatosť, keďže nebude vedieť o tom, že vykonávajú dohľad. Napr. pri ostatnom dohľade bol problém s osobou prizvanou na posudzovanie výšky škody, kde sa ukázalo, že pracoval pre spoločnosť tzv. crash-huntera – čo ak sa to stane aj v prípade utajeného dohľadu? Ako NBS zabezpečí bezúhonnosť týchto osôb? Utajená identita je veľmi citlivý a veľmi ľahko zneužiteľný inštitút a ak má byť použitý, vyžaduje si prísnejšiu a detailnejšiu úpravu. 
Podľa dôvodovej správy sa táto úprava prijíma najmä vo vzťahu k ochrane spotrebiteľa; avšak zo znenia zákona je možné vyvodiť, že preukaz zamestnanca má stačiť aj pri iných druhoch dohľadov, čo je neprijateľné. 
 	Z 	N 	Neakceptované. Navrhnutým ustanovením nového § 8 ods. 2 písm. e) zákona o dohľade o oprávnení NBS (osôb poverených výkonom dohľadu na mieste) vykonávať kontrolné zaobstarávanie finančných služieb (vrátane uzatvárania zmlúv o poskytnutí finančných služieb) nie je narušená právna istota. Ak sa v rámci dohľadu na mieste vykoná kontrolné zaobstarávanie finančných služieb formou uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby, tak vysporiadanie súvisiace s takouto zmluvou sa vykoná podľa § 35i zákona o dohľade. Navyše osoba poverená dohľadom sa musí po skončení časti dohľadu pod utajenou identitou preukázať poverením [podľa novelizovaného § 8 ods. 2 písm. a) zákona o dohľade]. 

Uvedená kompetencia je prebratá zo zákona č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa. 

SLASPO na rozporovom konaní od pripomienky odstúpilo. 

Rozpor odstránený. 	
SLASPO 	9. Pripomienka k čl. I bod 10: 
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Ako sa objektívne určia úkony, ktoré nemožno vykonať inak ako pod utajenou identitou? Ide o veľmi všeobecné ustanovenie. Ak by mal byť takýto inštitút zavedený, prípady takéhoto dohľadu musia byť taxatívne vymedzené. 
 	O 	N 	Neakceptovaná z dôvodu, že už zo samostatného návrhu vyplývalo a úpravou dotknutého ustanovenia navrhovaného zákona aj bolo spresnené, že povinnosť osoby poverenej výkonom dohľadu na mieste preukázať sa dohliadanému subjektu preukazom zamestnanca Národnej banky Slovenska je pri začatí výkonu dohľadu, okrem prípadu, ak sa dohľad na mieste začína nepriamo alebo pod utajenou identitou. Povinnosť preukázať sa dokladom totožnosti sa nahrádza povinnosťou preukázať sa preukazom zamestnanca Národnej banky Slovenska, a to z dôvodu vyššej ochrany osôb poverených výkonom dohľadu na mieste tak, aby dohliadaný subjekt nepoznal adresu ich bydliska, prípadne ich iné osobné údaje. 

Už v súčasnosti existujú v legislatívnych predpisoch zavedené všeobecné ustanovenia napr. v §103 zákona č. 301/2005 Z. z. v Trestnom poriadku a uvedené ustanovenia nie sú definované. 	
SLASPO 	10. Pripomienka k čl. I bod 11 
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Obdobne ako k bodu 10. Zároveň v tomto prípade nebude možné použiť § 14 a teda nie je zabezpečená ochrana účastníka dohľadu; pokiaľ ide o vykonávanie dohľadu prostredníctvom iných osôb, pri navrhovanom spôsobe dôjde k porušeniu povinnosti týchto osôb vykonávať dohľad len v sprievode osoby poverenej výkonom dohľadu. 
 	O 	N 	Neakceptovaná z dôvodu, že podľa ustanovenia § 11 ods. 2 zákona o dohľade nad finančným trhom, majú prizvané osoby rovnaké oprávnenia, povinnosti a zodpovednosť, ako majú osoby poverené výkonom dohľadu. Z uvedeného dôvodu nepríde k porušeniu povinností týchto osôb. 	
SLASPO 	11. Pripomienka k čl. I bod 18 k § 35a  
Určiť akému hmotnoprávnemu rozsahu sa poskytuje procesná ochrana podľa §35a-§35j. 
 	Z 	A 	Vypustením občianskeho zákonníka z poznámky pod čiarou. 

Rozsah ochrany finančných spotrebiteľov je vymedzený právami spotrebiteľov a povinnosťami dohliadaných subjektov (poskytovateľov finančných služieb), ktoré súvisia s ponúkaním, poskytovaním alebo užívaním finančných služieb, respektíve s uzatváraním alebo plnením spotrebiteľských zmlúv o poskytnutí finančnej služby. V rámci tohto rozsahu má byť Národná banka Slovenska oprávnená posudzovať aj nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby ako predbežnú otázku (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). Zároveň je však tento rozsah limitovaný tým, že ustanovením § 2 ods. 3 zákona o dohľade tak, že predmetom dohľadu (ani dohľadu v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov) nie je rozhodovanie sporov medzi dohliadanými subjektmi finančného trhu a ich klientmi (finančnými spotrebiteľmi alebo inými klientmi), ktoré patrí do pôsobnosti súdov alebo iných orgánov (napríklad rozhodcovských súdov). 
Týmto je zabezpečené rešpektovanie pôsobnosti súdov alebo iných orgánov (napríklad rozhodcovských súdov) na rozhodovanie sporov zo súkromnoprávnych vzťahov medzi dohliadanými subjektmi a finančnými spotrebiteľmi alebo inými klientmi dohliadaných subjektov. 	
SLASPO 	12. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35b ods.3  
Navrhujeme nové znenie odseku 3: 
„(3) Rozkaz o uložení sankcie obsahuje výrok, odôvodnenie a poučenie o odpore; na rozkaz o uložení sankcie sa primerane použijú ustanovenia § 27. Rozkaz treba doručiť dohliadanému subjektu do vlastných rúk; náhradné doručenie podľa § 18 je vylúčené. Ak rozkaz nemožno dohliadanému subjektu doručiť, Národná banka Slovenska ho zruší a pokračuje v konaní v prvom stupni.“ 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na automatickú právoplatnosť rozkazu v prípade nepodania odporu navrhujeme vylúčiť náhradné doručenie analogicky k OSP zmenou odseku 3. Išlo by o neprípustné obmedzenie práv dohliadaných subjektov na súdnu a inú právnu ochranu, ak by bez riadneho oboznámenia sa s údajným porušením práv spotrebiteľa bol dohliadaný subjekt zaviazaný na plnenie sankcií. Praktickým následkom môže byť nárast prípadov pre správne súdnictvo. 	O 	ČA 	Neakceptovaná prebratím nového znenia ale uvedená pripomienka bola čiastočne akceptovaná úpravou a spresnením navrhnutého textu § 18 ods. 2 a ods. 3, týkajúce sa doručovania písomností. 	
SLASPO 	13. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35b ods. 4 
Žiadame predĺžiť lehotu na podanie odporu a stanoviť povinnosť NBS v lehote na podanie odporu sprístupniť zvukové, zvukovoobrazové a iné záznamy, ktoré pri dohľade zabezpečila. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na zložitosť procesov vo finančných inštitúciách a to zvlášť v prípadoch, ak rozkazné konanie bude vychádzať z dôkazov získaných dohľadom pod utajenou identitou je potrebné stanoviť dlhšiu lehotu na podanie odporu. Sprístupnenie záznamov je nevyhnutné, aby sa dohliadaný subjekt mohol voči ich obsahu relevantným spôsobom brániť. 	O 	N 	Neakceptovaná z dôvodu, že už na základe súčasnej platnej legislatívy zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom účastníkom konania a ich zástupcovia majú právo nazerať do spisu o konaní.  	
SLASPO 	14. Pripomienka k čl. IO bod 18 k §35b ods. 5 
Navrhujeme umožniť preskúmanie rozhodnutia Bankovou radou v súlade s § 32 ods. 5 zákona o dohľade aj pri uplatnení rozkazu o uložení sankcie. 
Odôvodnenie: 
Nie je žiaden dôvod na vylúčenie tohto inštitútu. 	O 	ČA 	Uvedená pripomienka bola na základe dohody so SLASPO čiastočne akceptovaná tým, že prišlo k vypusteniu textu v § 32 ods. 5 "a nemožno ho preskúmať ani mimo odvolacieho konania podľa § 32 ods. 5".  	
SLASPO 	15. Pripomienka k čl .I bod 18 k § 35c  
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Považujeme za postačujúce, ak bude zistené porušenie riešené v rozkaznom konaní. Blokové konanie bude v praxi spôsobovať problémy i preto, že osoba ktorá porušenie spôsobí nemusí byť nositeľom práva záväzne vyjadriť súhlas so zaplatením pokuty v mene dohliadaného subjektu. Ak bude robený dohľad napr. v pobočke mimo centrály, môže byť problém zistiť relevantný súhlas so zaplatením pokuty. V prípade subjektov konajúcich v mene a na účet dohliadaného subjektu sa tento nebude môcť relevantne vyjadriť vôbec. 
 	Z 	N 	Predkladateľ pripomienku neakceptoval z dôvodu, že z charakteru konania a maximálnej výšky sankcie implicitne vyplýva, že NBS uvedené konanie využije pri menej závažných porušeniach zákona. Ak je dohliadaným subjektom viac krát vykonané menšie porušenie, dohliadanému subjektu nebude už aplikované blokové resp. rozkazné konanie, ale takéto porušenie právnych predpisov bude riešené už v konaní pred NBS. 
Takýto postup však vyplýva už aj z dnes platnej legislatívy. 

V blokovom konaní ide o prešetrenie najmä predzmluvných vzťahov pred uzatvorením zmluvy dohliadaného subjektu s klientom. NBS bude posudzovať, či boli dohliadaným subjektov splnené všetky požiadavky vyplývajúce z príslušnej legislatívy vzťahujúcej sa na vznik zmluvného vzťahu. 

Prišlo k úprave predmetného ustanovenia tak, že ak dohliadaný subjekt súhlasí so zaplatením uloženej blokovej pokuty, ale nemá k dispozícii dostatok finančných prostriedkov na zaplatenie uloženej blokovej pokuty na mieste v hotovosti, osoba poverená výkonom dohľadu mu vydá blok na blokovú pokutu nezaplatenú na mieste s poučením o spôsobe zaplatenia tejto pokuty, o lehote na jej zaplatenie a o následkoch nezaplatenia uloženej pokuty. Prevzatie tohto bloku o uložení pokuty dohliadaný subjekt písomne potvrdí priamo na mieste uloženia blokovej pokuty, pričom tento blok je zároveň dokladom o súhlase dohliadaného subjektu s uložením blokovej pokuty a so zaplatením uloženej blokovej pokuty v určenej lehote, ktorý má účinky právoplatného rozhodnutia. Ak dohliadaný subjekt dobrovoľne nezaplatí celú sumu uloženej pokuty v určenej lehote, Národná banka Slovenska je príslušná zabezpečiť vymáhanie nezaplatenej sumy pokuty podľa § 34 zákona o dohľade nad finančným trhom. 

Na základe výsledkov z rozporového konania SLASPO od pripomienky odstúpilo na základe toho, že bude z § 35b ods. 5 predloženého návrhu vypustený text "a nemožno ho preskúmať ani mimo odvolacieho konania podľa § 32 ods. 5". 

Rozpor odstránený. 	
SLASPO 	16. Pripomienka k čl. I bod 18 k § 35d  
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na možné hospodárske následky považujeme za absolútne neprijateľné, aby NBS v rámci dohľadu na mieste mala oprávnenie zakázať poskytovanie alebo sprostredkovanie finančnej služby, s tým aby dohliadaný subjekt mal len 3 dňovú lehotu na podanie námietky, a aby námietka nemala odkladný účinok. Tak závažný zásah do práv dohliadaných subjektov nemožno vykonať pri dohľade na mieste a má byť výsledkom správneho konania, nie arbitrárnym rozhodnutím osoby vykonávajúcej dohľad na mieste a bez primeraných možnosti na obranu. Navrhovaná úprava robí nezmyselným a zbytočným celé správne konanie pred NBS v prípade závažných porušení V návrhu absentuje za akých podmienok je takýto vážny zásah prípustný a vyvstáva veľa otázok napr. kto nahradí prípadnú škodu dohliadanému subjektu, ak sa preukáže, že zásah bol neoprávnený? Čo bude napr. s poistným krytím počas tohto obdobia pri zmluvách, ktoré boli uzatvorené pred týmto „predbežným opatrením“? 
 	Z 	ČA 	MF SR uvedenú pripomienku čiastočne akceptovalo z dôvodu, že prišlo k úprave textu predmetného ustanovenia tak, že sa predĺžila lehota 3 pracovných dní na podanie kvalifikovanej námietky na 5 pracovných dní. 

Ponechanie odkladného účinku námietok nemožno prijať z dôvodu, že je to proti účelu takéhoto opatrenia. Uvedeným by prišlo k zmareniu účelu ustanovenia. V prípade, ak by sa ponechal odkladný účinok na námietku, zo strany dohliadaného subjektu by mohlo naďalej prichádzať k porušovaniu predpisov. Zároveň predkladateľ poukázal, že aj podľa ďalších ustanovení zákona o dohľade nad finančným trhom nemožno podávať voči niektorým rozhodnutiam NBS opravný prostriedok. Taktiež predkladateľ dal do pozornosti negatívne vymedzenie vzťahu odkladného účinku k podanému opravnému prostriedku upraveného v zákone o dohľade nad finančným trhom. 

V súvislosti s pripomienkou zakázania poskytovania finančnej služby osobou poverenou výkonom dohľadu, za akých podmienok je takýto vážny zásah prípustný, bolo uvedené že kompetencia NBS bola prebratá a je totožná s právomocou Slovenskej obchodnej inšpekcie, kde v § 6 ods. 1 písm. e) je definované „inšpektor na základe výsledkov kontroly na mieste predaja výrobkov alebo poskytovania služieb zakáže uskutočnenie predajnej akcie alebo jej pokračovanie, ak je dôvodná obava, že sú ohrozené alebo porušené práva spotrebiteľa“. Uvedené kompetencie sa budú vzťahovať na zakázanie poskytovania finančnej služby na obmedzený miestny účinok a na danú službu na jednotlivej pobočke. 

SLASPO od uvedenej pripomienky odstúpilo. 

Rozpor odstránený 	
SLASPO 	17. Pripomienka k čl. I bod 18 k § 35e  
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že posudzovanie neprijateľných podmienok patrí výlučne do kompetencie nestranných súdov. NBS je nezávislý orgán dohľadu a nemá kompetenciu rozhodovať spory medzi dohliadanými subjektmi a ich klientmi a nemá ani kompetenciu dávať právne záväzný výklad právnych predpisov. Uplatňovaním týchto právomocí zo strany NBS by došlo k významnému porušeniu zásady oddelenia výkonnej a súdnej moci. V danom prípade ide o kompetenčný konflikt medzi navrhovaným ustanovením §35e ods. 2 písm. b) a §153 OSP v spojení s § 53a) OZ, t.j. medzi tou istou kompetenciou priznávanou súdnej i výkonnej moci. 
Ani SOI ani Komisia a posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách nemala právomoc zakazovať používanie ustanovení, ktoré posúdila ako neprijateľnú zmluvnú podmienku. Ak teda ide podľa koncepcie ochrany spotrebiteľa o prechod právomocí SOI a Komisie, nemala by NBS dostať viac práv než mali tieto inštitúcie. To isté platí o nekalých podmienkach. Rovnako i koncepcia ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu ako obsah činnosti NBS v tejto oblasti uvádzala len preverovanie dodržiavania ustanovení o neprijateľných podmienkach v spotrebiteľských zmluvách a nie rozhodovaciu právomoc zasahujúcu do práv dohliadaných subjektov v navrhovanom rozsahu. 
 	Z 	N 	Neakceptoval vypustením predmetného ustanovenia ale bola čiastočne akceptovaná úpravami textu. 

Predkladateľ navrhované znenie vníma ako oprávnenie NBS posúdiť nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách, ktoré uzavrel dohliadaný subjekt s klientom. Avšak v návrhu zákona nie je NBS priznaná možnosť rozhodnúť, na základe posúdenia NBS, že zmluva obsahuje nejakú neprijateľnú zmluvnú podmienku, že zmluva je napr. neplatná alebo, že dohliadaný subjekt má spotrebiteľovi napr. nahradiť škodu. Naopak, precizovaním textu predmetného návrhu § 35e došlo k jeho obsahovej úprave, kde je zvýraznená právomoc rozhodovania sporov súdmi alebo inými orgánmi. Predkladateľ sa uvedeným ustanovením snaží dosiahnuť stav, že NBS bude môcť v rámci ochrany finančného spotrebiteľa vyjadriť vlastný názor ku konaniu dohliadaného subjektu a na základe toho vyvodzovať dôsledky iba voči dohliadanému subjektu a len na účely rozhodnutia voči dohliadanému subjektu bez toho, aby svojou právomocou NBS zasahovala do vzťahu klient - dohliadaný subjekt. Podobne je koncipovaná aj právomoc komisie na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách pri MS SR, ktorá má právo vyjadriť sa, či považuje nejakú podmienku v zmluve za neprijateľnú alebo nie alebo či nejaká praktika je nekalá alebo nie. 

Z uvedeného ustanovenia je teda jasné, že nejde o posudzovanie, ktoré by malo byť základom pre rozhodnutie týkajúce sa zmluvného vzťahu medzi klientom a napr. bankou, ale o posúdenie, či postup dohliadaného subjektu je v súvislosti s povinnosťami vyplývajúcimi zo zákonov v súlade s predpismi. Teda takéto uplatnenie právomoci NBS má mať prísne verejnoprávny charakter s tým, že súkromnoprávny vzťah môže byť určujúcim faktorom pre konanie verejnoprávneho charakteru. Navyše navrhovaná právna úprava v súvislosti s konaním súvisiacim s výkonom ochrany finančného spotrebiteľa odkazuje na všeobecnú úpravu konania podľa zákona o dohľade nad finančným trhom, z čoho vyplýva, že rozhodnutia NBS aj súvisiace s výkonom ochrany finančného spotrebiteľa sú vždy na návrh aktívne legitimovanej osoby preskúmateľné súdom. 

Čiastočne akceptované úpravou navrhnutého textu tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku. Zároveň treba poznamenať, že SOI už v súčasnosti SOI reálne poskytuje takúto ochranu spotrebiteľom na základe § 3 ods. 3 a § 7 a ďalších ustanovení zákona o ochrane spotrebiteľa (zákona č. 250/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov) a § 8 ods. 1 písm. f) zákona o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa (zákona č. 128/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov). Bez existencie takýchto právomocí NBS by bola ochrana finančného spotrebiteľa vo veľkej miere neefektívna či platonická. NBS nebude rozhodovať o platnosti a neplatnosti zmluvy s neprijateľnou podmienkou, keďže to je vyhradené pre súdy, NBS len zákazom použitia takejto podmienky poskytne spotrebiteľom ochranu. O otázke či ide o neprijateľnú podmienku, si NBS urobí úsudok sama ako predbežnú otázku, ak v tejto veci ešte nerozhodol súd (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). 

SLASPO na uvedenej pripomienke naďalej trvá 

Rozpor trvá. 	
SLASPO 	18. Pripomienka k bodu 18 k § 35f ods. 1 písm. a)  
Žiadame slová „1 000 000 eur“ nahradiť slovami „300 000 eur“ 
Odôvodnenie: 
Odmietame neprimerané navýšenie výšky pokuty, ktorá môže byť v prípade menších subjektov likvidačná a navrhujeme zníženie hornej hranice na 300 000 EUR, najmä vzhľadom na ustanovenia § 35f ods. 4. podľa, ktorého sankcie možno ukladať samostatne alebo súbežne a opakovane. Ustanovenie § 35f tiež považujeme za nadbytočné vzhľadom na úpravu sankcií v zákone o poisťovníctve. 
 	Z 	ČA 	Úpravou ustanovenia § 35f ods. 1 písm. a) predmetnej novely zákona o dohľade nad finančným trhom tak, že sa znížila výška pokuty z 1 000 000 eur na 700 000 eur. 

SLASPO od pripomienky odstúpilo. 

Rozpor odstránený. 	
SLASPO 	19. Pripomienka k čl I. bod 18 k §35f ods. 1 písm. c) a d) 
Navrhujeme vypustiť písmená c) a d). 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme vypustiť vzhľadom na pripomienku k § 35e. 
 	O 	N 	Vzhľadom na to, že nebola akceptovaná pripomienka k § 35e vypustením predmetného ustanovenia ale bola čiastočne akceptovaná úpravami textu, tak ako je uvedené vo vyhodnotení pripomienky k § 35e, uvedená pripomienka nemohla byť akceptovaná.  	
SLASPO 	20. Pripomienka čl. I bod 18 k §35f ods. 2  
Navrhujeme zmeniť pojmy „ujma na zdraví alebo živote“ pojmami „škoda na zdraví alebo smrť“, 
v poslednej vete zmeniť pojem ujma na pojem škoda a v odkaze 47c) taxatívne vymedziť okruh osobitných predpisov. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme nahradiť pojmy, ktoré právny poriadok SR nepozná (osobitne s poukazom na to, že nie je jasné čo je „ujma na živote“). V poznámke pod čiarou k odkazu 47c) taxatívne vymedziť osobitné predpisy, inak je okruh predpisov a tým i právomoci NBS na uloženie sankcie opäť arbitrárnym rozhodnutím NBS. 	O 	ČA 	Neboli zmenené pojmy ale vypustené slová "ujma na zdraví alebo živote" z pôvodne navrhnutého znenia textu. 	
SLASPO 	21. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35f ods. 4  
Žiadame slová „do desiatich rokov“ nahradiť slovami „do troch rokov“. 
Odôvodnenie: 
Desať rokov na uloženie sankcie je príliš dlhé obdobie, za ktoré sa dohliadanému subjektu bude spätne ťažko dokazovať, že k porušeniu nedošlo, resp. že okolnosti boli iné a preto žiadame skrátiť lehotu na maximálne 3 roky, a tak ju priblížiť štandardnému premlčaniu nároku, ktorý by si spotrebiteľ mohol uplatňovať súdnou cestou a najmä ak to bude závisieť aj od výpovede zamestnancov dohliadaného subjektu 
 	Z 	N 	Neakceptovaná z dôvodu, že stanovená lehota je rovnaká ako pri osobitných predpisoch dohliadaných subjektov. Napr. § 67 ods. 10 zákona č. 8/2008 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, § 50 ods. 10 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov a iné. 

Na základe výsledkov rozporového konania SLASPO na pripomienke i naďalej trvá. 

Rozpor trvá. 	
SLASPO 	22. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35g ods. 1  
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na pripomienky uplatnené pri § 35e a 35f. Odobratie povolenia považujeme za neprimerane prísne, navyše táto oblasť je už rovnako ako ostatné sankcie pokrytá zákonom o poisťovníctve. 	O 	N 	Vzhľadom na to, že nebola akceptovaná pripomienka k § 35e a k § 35f vypustením predmetného ustanovenia ale bola pripomienka čiastočne akceptovaná v § 35e úpravami textu, tak ako je uvedené vo vyhodnotení pripomienky k § 35e, uvedená pripomienka nemohla byť akceptovaná. 	
SLASPO 	23. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35h  
Žiadame vypustiť alebo nahradiť novým znením: 
„§ 35h 
(1) Zmluva o poskytnutí finančnej služby uzavretá v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby, je od počiatku neplatná. Národná banka Slovenska je povinná dohliadanému subjektu bez zbytočného odkladu po vykonaní kontrolného zaobstarania finančnej služby oznámiť, že ide o zmluvu o poskytnutí finančnej služby uzavretú v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby, pričom dohliadaný subjekt je povinný uhradiť Národnej banke Slovenska celú finančnú sumu uhradenú v súvislosti so zmluvou o poskytnutí finančnej služby do 15 kalendárnych dní odo dňa, keď bolo dohliadanému subjektu doručené oznámenie Národnej banky Slovenska, že ide o zmluvu o poskytnutí finančnej služby uzavretú v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby; takto získané informácie a podklady možno použiť na účely výkonu dohľadu nad finančným trhom vrátane ochrany finančných spotrebiteľov. 
(2) Povinnosť uhradiť Národnej banke Slovenska celú finančnú sumu uhradenú v súvislosti so zmluvou o poskytnutí finančnej služby podľa ods. 1 sa nevzťahuje na finančnú službu, ktorej cena závisí od zmien na finančnom trhu, na ktoré dohliadaný subjekt nemá vplyv, a ku ktorým môže dôjsť počas doby, kým sa dohliadaný subjekt dozvie, že finančná služba bola poskytnutá v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby, najmä na finančnú službu súvisiacu 
a) s operáciami s peňažnými prostriedkami v cudzej mene (devízové operácie), 
b) s nástrojmi peňažného trhu, 
c) s prevoditeľnými cennými papiermi, 
d) s podielovými listami alebo inými cennými papiermi vydávanými subjektmi kolektívneho investovania, 
e) so zmluvami o termínovaných finančných obchodoch vrátane ekvivalentných nástrojov uhrádzaných v hotovosti, 
f) s termínovými úrokovými obchodmi, 
g) s akciovými, úrokovými a menovými swapmi, 
h) s opciami na kúpu alebo predaj akýchkoľvek nástrojov uvedených v prvom až siedmom bode vrátane ekvivalentných nástrojov uhrádzaných v hotovosti. 
Dohliadaný subjekt má v týchto prípadoch povinnosť Národnej banke Slovenska vrátiť len tú, časť uhradenej finančnej sumy, ktorú má skutočne k dispozícii.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná úprava je v rozpore s platnou právnou úpravou poistenia a s ustanoveniami OZ. Nie je možné zrušiť zmluvu, ktorá je nulitná, bez právnych účinkov od počiatku. Uzavretie zmluvy v tomto prípade je neplatné, keďže ide o simulovaný právny úkon (§ 37 OZ) a poverená osoba nemala v úmysle byť viazaná zmluvou. Z uvedeného dôvodu nepovažujeme za adekvátne riešenie uzatvárať zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci dohľadu vykonávaného s utajenou identitou (návrh na vypustenie ustanovenia § 8 ods. 2 písm. f) z návrhu zákon)a. Ak by tento inštitút mal byť zachovaný v zákone možno podľa nášho názoru len konštatovať, že takto uzavretá zmluva nemá právne účinky, NBS je povinná v nejakej krátkej lehote oznámiť finančnej inštitúcii existenciu takejto neplatnej zmluvy (v návrhu predkladateľa nemá NBS stanovenú lehotu na doručenie oznámenia finančnej inštitúcii, že ide o zmluvu o poskytovaní finančnej služby uzavretú v rámci jej kontrolného zaobstarania) a finančná inštitúcia má následne povinnosť vrátiť prípadné protiplnenie - s takto vykonanými úkonmi NBS môžu byť spojené nezvratné výdavky dohliadaného subjektu navrhujeme preto zakotviť právo dohliadaného subjektu nevrátiť časť zaplatenej ceny finančnej služby, ak je to odôvodniteľné a dohliadaný subjekt takouto sumou už reálne nedisponuje, napr. v súvislosti s operáciami vykonanými na základe zmluvy o finančnej službe. V návrhu vychádzame z ustanovení zákona č. 266/2005 Z.z . pri ochrane finančného spotrebiteľa na diaľku. 	Z 	ČA 	Pripomienka bola akceptovaná v časti popisujúcej vrátenie plnenia dohliadanému subjektu a stanovenia lehoty NBS, že sa jedná o fiktívnu službu. Do textu predmetného návrhu § 35h, po novom to bude § 35i bude stanovená podmienka pre NBS vrátenia dohliadanému subjektu celé finančné plnenie uhradené dohliadaným subjektom v súvislosti so zmluvou o poskytnutí finančnej služby a text so stanovením lehoty 15 dní na oznámenie dohliadanému subjektu, že ide o fiktívnu službu. 

V časti pripomienky týkajúcej sa vylúčenia menových obchodov a obchodov s finančnými nástrojmi ako sú cenné papiere, deriváty a pod., ako aj s ďalšími nástrojmi a aktívami, ktorých hodnota sa môže aj v krátkom čase výrazne meniť, uvedená pripomienka nebola akceptovaná z dôvodu, že vo väčšine prípadov pri vykonávaní kontrolného nákupu by nemalo prísť k uzatvoreniu zmluvy. Taktiež NBS zváži vydanie vnútorného predpisu upravujúceho postupy a spôsoby vykonávania kontrolného nákupu. V tejto súvislosti bolo zo strany predkladateľa poukázané aj na existenciu ustanovenia § 4 ods. 1 písm. h) zákona č. 514/2003 Z. z. o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci a o zmene niektorých zákonov, kde je ustanovené, že „Vo veci náhrady škody, ktorá bola spôsobená orgánom verejnej moci podľa § 3 ods. 1, koná v mene štátu Národná banka Slovenska, ak škoda vznikla v dôsledku nezákonného rozhodnutia ňou vydaného alebo ak škoda bola spôsobená jej nesprávnym úradným postupom“. 

Celkovo možno konštatovať, že predmetné ustanovenie § 35i zákona o dohľade [ktoré bolo pôvodne označené ako § 35h] bolo čiastočne upravené a spresnené na základe iných pripomienok z MPK. Pritom spresnené ustanovenie § 35i zákona o dohľade je potrebné v záujme právnej istoty, aby nedochádzalo k zbytočným súdnym konaniam ohľadom určenia platnosti/existencie právneho vzťahu a aby taktiež nedochádzalo k spochybňovaniu zákonnosti dôkazov (informácií a podkladov) získaných na účely dohľadu v súvislosti s kontrolným zaobstaraním finančnej služby ani v prípade uzavretia zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby nepriamo a/alebo pod utajenou identitou. Navrhnutá úprava tiež znižuje administratívnu záťaž a zvyšuje právnu istotu v zrejmých/nesporných situáciách. 

Na základe výsledkov z rozporového konania rozpor bol odstránený. 	
SLASPO 	24. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35h  
Navrhujeme vypustiť slová „porušil práva finančného spotrebiteľa alebo“. 
Odôvodnenie: 
Nakoľko nie sú uvedené práva definované, navrhujeme text vypustiť. Tiež máme za to, že svojím charakterom takéto práva majú, resp. by mali mať, civilnoprávny charakter, a teda rozhodovať by o nich mali súdy. 	O 	N 	Neakceptovaná z dôvodu, že v navrhovanom čl. I bod 18 k § 35h sa predmetné navrhované slová na vypustenie nenachádzajú. Z uvedeného dôvodu nemohla byť pripomienka akceptovaná. 	
SLASPO 	25. Pripomienka k čl. II bod 1  
Žiadame vypustiť slová „iný klient na finančnom trhu“. 
Odôvodnenie: 
V § 2 ods. 3 sa zavádzajú nové pojmy „finančný spotrebiteľ“ a „iní klienti na finančnom trhu“, pričom legislatíva v SR je už teraz značne roztrieštená pokiaľ ide o definíciu finančného spotrebiteľa. Z dôvodu určitosti právnej normy navrhujeme tento pojem vypustiť (príp. zadefinovať). 
 	O 	N 	Navrhnutá úprava zohľadňuje skutočnosť, že v oblasti finančného trhu už aj podľa doterajšej zákonnej úpravy treba rozlišovať medzi užším pojmom „spotrebiteľ“ (ktorým je iba nepodnikateľská fyzická osoba, respektíve podnikateľská fyzická osoba konajúca mimo v rámci obchodnej alebo inej podnikateľskej činnosti) a medzi širším pojmom „klient“, ktorý využívajú zákonné úpravy v oblasti finančného trhu napríklad v súvislosti s reguláciou ochrany neprofesionálnych klientov na finančnom trhu. 	
SLASPO 	26. Pripomienka k čl. II bod 2  
Žiadame vypustiť slová „zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov“ 
Odôvodnenie: 
OZ je predpisom súkromného práva, neupravuje činnosti a oprávnenia orgánov štátnej správy pri kontrole/dohľade. 	Z 	ČA 	Vyriešené vypustením odkazu na Občiansky zákonník z poznámky pod čiarou. 	
SLASPO 	27. Pripomienka k čl. VII bod 8 
Ustanovenie je nejasné - nie je zrejmé, čo sa má na mysli pod slovným spojením „nad ktorými vykonáva dohľad Národná banka Slovenska“. NBS vykonáva dohľad nad finančným trhom, resp. subjektmi na finančnom trhu, v danej vete sa však trh ani subjekty neuvádzajú. Ak má ísť o prenesenie kompetencie posudzovať podmienky v spotrebiteľských zmluvách na NBS, je potrebná presnejšia formulácia. Má obsahovať aj doterajšiu činnosť komisie, t. j. má NBS posudzovať podmienky? Ak áno, je potrebné to vyjadriť jednoznačne. 	O 	N 	Uplatnená pripomienka (požiadavka na spresnenie pripomienkovaného ustanovenia) sa medzičasom stala bezpredmetná preto, lebo v dôsledku iných pripomienok z MPK došlo k úplnému vypusteniu dotknutého ustanovenia. 	
ALS SR 	čl I bod 18 §35d ods.2 
Navrhujeme predĺžiť lehotu na podanie námietok na 5 pracovných dní, nakoľko lehota na podanie odôvodnených námietok je nedostatočná. Navrhujeme umožniť podať proti rozhodnutiu o námietke opravný prostriedok a priznať podaným námietkam odkladný účinok. 	Z 	ČA 	Pripomienka bola akceptovaná v časti predĺženia lehoty na podanie námietky úpravou navrhnutého textu. Neakceptovaná bola časť týkajúca sa podania proti rozhodnutiu o námietke opravný prostriedok a podaným námietkam odkladný účinok, z dôvodu negácie samotnej podstaty opatrení na bezprostredné odstránenie zistených nedostatkov a zmarenia účelu ustanovenia. 	
Verejnosť 	K čl. I pôvodnému bodu 13 – k navrhnutej úprave § 16 ods. 5 zákona o dohľade nad finančným trhom: 
Navrhnuté znenie čl. I pôvodného bodu 13 o úprave § 16 ods. 5 zákona o dohľade nad finančným trhom (ďalej tiež len „zákon o dohľade“) je potrebné legislatívnotechnicky spresniť takto: 
13. V § 16 ods. 5 druhej vete sa za slová „ak ide“ vkladajú slová „prílohu vyhotovenú v českom jazyku alebo ak ide“, vypúšťajú sa slová „v českom jazyku alebo“ a za slová „technickej dokumentácie“ sa vkladajú slová „alebo inej prílohy“. 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa čiastkové legislatívnotechnické spresnenie § 16 ods. 5 zákona o dohľade nad finančným trhom v záujme zjednodušenia interpretácie a aplikácie predmetného ustanovenia a tým sa zároveň zdokonaľujú legislatívne predpoklady na zabezpečenie efektívneho a účinného výkonu dohľadu v oblasti finančného trhu vrátane efektívneho a účinného výkonu navrhnutej ochrany finančných spotrebiteľov. 	O 	A 	Akceptovaná zapracovaním pripomienky do návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K čl. I pôvodným bodom 14, 15 a 16 – k navrhnutému doplneniu § 18 odsekov 2, 3 a 7 zákona o dohľade nad finančným trhom: 
Ustanovenia článku I pôvodných bodov 14, 15 a 16, ktorými sa navrhuje obsahovo podstatné doplnenie ustanovení § 18 odsekov 2, 3 a 7 zákona o dohľade nad finančným trhom, je potrebné z návrhu pripravovaného zákona úplne vypustiť (prípadne ich treba aspoň podstatne prepracovať v zmysle dôvodovej správy a obsahovo zúžiť iba na fyzické osoby prepojené s dohliadanými subjektmi finančného trhu. 
Odôvodnenie: 
Podľa pôvodne navrhnutého znenia doplnkov do § 18 odsekov 2, 3 a 7 zákona o dohľade by sa pri doručovaní písomností zasielaných (adresovaných) nepodnikajúcim fyzickým osobám vôbec nezohľadňovalo či sa adresát (fyzická osoba) objektívne zdržuje alebo nezdržuje v mieste doručenia (dokonca by sa nezohľadňovala ani len prípadná hospitalizácia v nemocnici). Pôvodne navrhnuté doplnenia § 18 odsekov 2, 3 a 7 zákona o dohľade však nezodpovedá deklarovanému cieľu doplnenia § 18 odsekov 2, 3 a 7 zákona o dohľade, pretože podľa obsahu dôvodovej správy by sa doručovanie písomností malo upraviť iba pre fyzické osoby prepojené s dohliadanými subjektmi finančného trhu). Pritom v pôvodne navrhnutých doplneniach § 18 odsekov 2, 3 a 7 zákona o dohľade reálne ide o neopodstatnené principiálne negatívne zmeny pravidiel pre doručovanie písomností v neprospech všetkých nepodnikajúcich fyzických osôb (adresátov písomností). To znamená, že navrhnuté doplnenia § 18 odsekov 2, 3 a 7 zákona o dohľade by bolo podstatným zhoršením právnej úpravy v porovnaní s existujúcou zákonnou úpravou doručovania v iných procesných kódexoch [napríklad v porovnaní s ustanoveniami § 24 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správneho poriadku)], ktoré sa doteraz vzťahujú na doručovanie písomností zasielaných (adresovaných) spotrebiteľom (nepodnikajúcim fyzickým osobám). Celkovo navrhnuté úpravy § 18 odsekov 2, 3 a 7 zákona o dohľade sú v principiálnom rozpore s deklarovaným cieľom navrhnutého zákona, ktorým sa má zdokonaliť a posilniť ochrana finančných spotrebiteľov, a preto ich treba z návrhu pripravovaného zákona buď úplne vypustiť, alebo ich aspoň podstatne prepracovať (teda obsahovo zúžiť iba na fyzické osoby prepojené s dohliadanými subjektmi finančného trhu v zmysle dôvodovej správy k návrhu zákona). Navyše, v čl. I bode 14 o doplnení § 18 ods. 2 zákona o dohľade aj pre prípad preformulovania tohto doplňujúceho ustanovenia (v zmysle dôvodovej správy) by taktiež bolo potrebné upraviť uvádzaciu vetu tak, že v § 18 ods. 2 sa na konci pripája ďalšia veta: 	O 	A 	Akceptované zapracovaním pripomienky do návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K doplneniu čl. I o nový bod 17 – k legislatívnemu vyprecizovaniu § 19 ods. 4 zákona o dohľade nad finančným trhom: 
Do čl. I sa za pôvodne navrhnutý bod 16 navrhuje doplniť nový bod 17 o legislatívnom vyprecizovaní § 19 ods. 4 zákona o dohľade nad finančným trhom takto: 
17. V § 19 ods. 4 druhej vete sa za slovo „nasledujúcimi“ vkladá slovo „jednotlivými“ a za slovo „od“ sa vkladá slovo „každého“. 
Zároveň v článku I treba prečíslovať nasledujúce pôvodne navrhnuté body. 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa čiastkové legislatívne vyprecizovanie ustanovenia § 19 ods. 4 zákona o dohľade nad finančným trhom v záujme zjednodušenia interpretácie a aplikácie predmetného ustanovenia a tým sa zároveň zdokonaľujú legislatívne predpoklady na zabezpečenie efektívneho a účinného výkonu dohľadu v oblasti finančného trhu vrátane efektívneho a účinného výkonu navrhnutej ochrany finančných spotrebiteľov. 	O 	A 	Akceptované zapracovaním pripomienky do návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K doplneniu čl. I o nový bod 18 – k doplneniu a spresneniu § 35 zákona o dohľade nad finančným trhom: 
Do čl. I sa za pôvodne navrhnutý bod 17 navrhuje doplniť nový bod 18 o legislatívnom vyprecizovaní § 35 zákona o dohľade nad finančným trhom takto: 
V § 34 prvej vete sa na konci pripájajú sa tieto slová: „a pri zabezpečovaní výkonu rozhodnutia ukladajúceho nepeňažné plnenie je Národná banka Slovenska oprávnená podať na súd návrh na nariadenie predbežného opatrenia sankcionovanej osobe a návrh na nahradenie prejavu sankcionovanej osoby rozhodnutím súdu, ak takto možno zabezpečiť výkon uloženého nepeňažného plnenia.“. 
Zároveň v článku I treba prečíslovať nasledujúce pôvodne navrhnuté body. 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa čiastkové legislatívne doplnenie ustanovenia § 34 zákona o dohľade nad finančným trhom v záujme zabezpečenie efektívneho a účinného výkonu rozhodnutí ukladajúcich nepeňažné plnenie sankcionovaným subjektom finančného trhu a tým sa zároveň zdokonaľujú legislatívne predpoklady na zabezpečenie efektívneho a účinného výkonu dohľadu v oblasti finančného trhu vrátane efektívneho a účinného výkonu navrhnutej ochrany finančných spotrebiteľov. 	O 	A 	Akceptované zapracovaním pripomienky do návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K úprave čl. I pôvodných bodov 21 a 23 – k úprave nového § 39 písm. c) a nového § 40a zákona o dohľade nad finančným trhom: 
Navrhnuté znenie článku I pôvodných bodov 21 a 23, ktorými sa dopĺňajú nové ustanovenia § 39 písm. c) a § 40a do zákona o dohľade nad finančným trhom, treba upraviť tak, že v celých týchto ustanoveniach sa slová „prirážka k ročnému príspevku“ a slová „prirážka k príspevku“ vo všetkých tvaroch nahradia slovom „príspevok“ (alebo slovami „osobitný príspevok“) v príslušnom gramatickom tvare. Celkovo sa teda navrhuje upraviť znenie nových ustanovení § 39 písm. c) a § 40a do zákona o dohľade nad finančným trhom tak, aby ako nový finančný zdroj na financovanie výkonu pripravovanej ochrany finančných spotrebiteľov bol zavedený príspevok (či osobitný príspevok) na financovanie výkonu pripravovanej ochrany finančných spotrebiteľov, čo predpokladá aj Koncepcia ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválená uznesením vlády SR č. 9/2014 z 8. 1. 2014. 
Odôvodnenie: 
Podľa pôvodne navrhnutého znenia ustanovení článku I bodov 21 a 23, ktorými sa navrhuje doplnenie nových ustanovení § 39 písm. c) a § 40a do zákona o dohľade nad finančným trhom, sa totiž predpokladá, že ako kľúčový finančný zdroj na financovanie výkonu pripravovanej ochrany finančných spotrebiteľov by sa zaviedla nová prirážka k ročnému príspevku dohliadaných subjektov. Pritom dohliadané subjekty majú povinne uhrádzať (platiť) navrhovanú novú prirážku k ročnému príspevku za každé právoplatné rozhodnutie o tom, že dohliadaný subjekt porušil práva finančného spotrebiteľa alebo že porušil povinnosti v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov, teda vlastne za každé individuálne právoplatné sankčné rozhodnutie proti dohliadanému subjektu. V tejto súvislosti sa – aj vzhľadom na ustanovenia § 21 ods. 2 zákona o dani z príjmov – javí, že navrhnutá prirážka k ročnému príspevku by mala sankčný charakter (vrátane jej vylúčenia spomedzi daňových výdavkov), teda navrhnutá prirážka k ročnému príspevku by mala charakter osobitnej sankcie (ďalšej sankcie) popri primárnych sankciách uložených tomu istému dohliadanému subjektu jednotlivými individuálnymi právoplatnými sankčnými rozhodnutiami, čo sa javí ako kontroverzné z hľadiska právneho princípu ne bis in idem (nie dvakrát za to isté), ktorý aj podľa konštantnej súdnej judikatúry patrí medzi princípy materiálneho právneho štátu. Preto je žiaduce celkovo upraviť pôvodne navrhnuté nové ustanovenia § 39 písm. c) a § 40a zákona o dohľade nad finančným trhom tak, aby sa týmito ustanoveniami zaviedol príspevok (teda nie prirážka k príspevku) na financovanie výkonu pripravovanej ochrany finančných spotrebiteľov, keďže zavedenie príspevku (teda nie prirážky k príspevku) predpokladá aj Koncepcia ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu schválená uznesením vlády Slovenskej republiky č. 9/2014 zo dňa 8. 1. 2014. 	O 	A 	Akceptované zapracovaním pripomienky do návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K doplneniu čl. I o nový bod 23 – k legislatívnemu vyprecizovaniu § 40 ods. 9 druhej vety zákona o dohľade nad finančným trhom: 
Do čl. I za pôvodne navrhnutý bod 22 (o vyprecizovaní § 40 ods. 9) sa navrhuje doplniť nový bod 18 o legislatívnom vyprecizovaní § 40 ods. 9 druhej vety zákona o dohľade nad finančným trhom takto: 
23. § 40 ods. 9 druhej vete sa vypúšťajú slová „alebo vyrubenie úrokov z omeškania prispievateľovi“. 
Zároveň v článku I treba prečíslovať nasledujúce pôvodne navrhnuté body. 
Odôvodnenie: 
Navrhnutými legislatívnotechnickými úpravami ustanovení § 40 ods. 9 druhej vety a zároveň § 40 ods. 8 (v čl. I pôvodnom bode 22) sa eliminuje duplicitná úprava v ustanoveniach § 40 ods. 8 a § 40 ods. 9 druhej vety, ktoré sa harmonizujú s podrobnou precíznou úpravou v § 40 ods. 9 prvej vete zákona o dohľade nad finančným trhom. 	O 	A 	Akceptované zapracovaním pripomienky do návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K doplneniu čl. II o nový bod 3 – k legislatívnemu vyprecizovaniu § 8 ods. 1 prvej vety zákona o NBS: 
Do čl. II za pôvodne navrhnutý bod 2 sa navrhuje doplniť nový bod 3 o legislatívnom vyprecizovaní § 8 ods. 1 prvej vety zákona o dohľade nad finančným trhom takto: 
3. § 8 ods. 1 prvej vete sa na konci pripájajú tieto slová „alebo iný člen bankovej rady“. 
Zároveň v článku II treba prečíslovať nasledujúce pôvodne navrhnuté body. 
Odôvodnenie: 
Cieľom navrhnutého legislatívneho vyprecizovania ustanovenia § 8 ods. 1 je zabezpečenie jeho harmonizácie s ustanoveniami § 9 ods. 1 zákona o NBS. 	O 	A 	Akceptované zapracovaním pripomienky do návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K čl. II pôvodnému bodu 4 – k navrhnutému vyprecizovaniu a spresneniu § 45 ods. 1 zákona o NBS: 
Navrhnuté znenie čl. II pôvodného bodu 4 o úprave § 45 ods. 1 zákona o NBS je potrebné legislatívne vyprecizovať a spresniť takto: 
4. V § 45 ods. 1 sa slová „podľa závažnosti, spôsobu a miery zavinenia, povahy, rozsahu a doby trvania“ nahrádzajú slovami „podľa závažnosti, rozsahu, času trvania, následkov a povahy“ a vypúšťajú sa slová „v platnej menovej jednotke“. 
Odôvodnenie: 
Navrhnutou úpravou ustanovení § 45 ods. 1 zákona o NBS sa zabezpečuje harmonizácia ustanovení tohto zákona s obdobnými ustanoveniami ďalších zákonov v oblasti finančného trhu [napríklad s ustanoveniami § 50 ods. 1 zákona o bankách (zákona č. 483/2001 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 144 ods. 1 zákona o cenných papieroch a investičných službách (zákona č. 566/2001 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 67 ods. 1 zákona o poisťovníctve (zákona č. 8/2008 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.)]. Pritom sa navrhovanou legislatívnou úpravou prispieva k zdokonaleniu legislatívnych predpokladov na zabezpečenie efektívneho a účinného výkonu dohľadu v oblasti finančného trhu (vrátane ukladania opatrení na nápravu, pokút alebo iných sankcií za nedostatky zistené v oblasti finančného trhu), čo patrí medzi principiálne požiadavky podľa európskych právnych noriem, ktoré sa týkajú finančných inštitúcií a dohľadu v jednotlivých oblastiach (sektoroch) finančného trhu. Zároveň sa navrhuje legislatívnotechnické vypustenie časti ustanovenia § 45 ods. 1 zákona o NBS (vypustenie časti ustanovenia so slovami „v platnej menovej jednotke“), ktoré sa stalo obsolentným už od zavedenia eura v Slovenskej republike. 	O 	A 	Akceptované zapracovaním pripomienky do návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K čl. II pôvodnému bodu 5 – k vyprecizovaniu a spresneniu navrhnutej úpravy § 45 ods. 2 zákona o NBS: 
Navrhnuté znenie čl. II pôvodného bodu 5 o úprave znenia § 45 ods. 2 zákona o NBS je potrebné legislatívne vyprecizovať a spresniť takto: 
5. V § 45 odsek 2 znie: „(2) Na postup Národnej banky Slovenska vo veciach podľa odseku 1 sa vzťahujú ustanovenia tohto zákona a osobitného predpisu12) s tým, že na konanie a rozhodovanie v prvom stupni je príslušný útvar určený organizačným poriadkom Národnej banky Slovenska; rozhodnutia v prvom stupni podpisuje vedúci tohto útvaru alebo ním poverený vedúci zamestnanec tohto útvaru. Nedostatky vo veciach podľa odseku 1 uvedené v protokole o vykonanom dohľade na mieste sa považujú za zistené odo dňa skončenia príslušného dohľadu na mieste podľa osobitného predpisu.12aa) Pokutu a opatrenia podľa odseku 1 možno uložiť do dvoch rokov od zistenia nedostatkov, najneskôr však do desiatich rokov od ich vzniku; tieto premlčacie lehoty sa prerušujú, keď nastala skutočnosť zakladajúca prerušenie lehoty podľa osobitného predpisu,12ab) pričom od každého prerušenia premlčania začína plynúť nová premlčacia lehota. Pokuta je splatná do 30 dní odo dňa právoplatnosti rozhodnutia o uložení pokuty; na výnosy z pokút a vymáhanie pokút sa vzťahuje osobitný predpis.12ac)“. 
Poznámky pod čiarou k odkazom 12, 12aa a 12ab znejú: 
„12) § 2 až 4, § 6 až 35 a 38 zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
12aa) § 10 ods. 5 a 6 zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
12ab) § 19 ods. 4 zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
12ac) § 50 ods. 9 štvrtá veta zákona č. 483/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
§ 34 zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhnutým legislatívnym vyprecizovaním a spresnením nového znenia § 45 ods. 2 zákona o NBS sa z pôvodne navrhnutého nového znenia § 45 ods. 2 vypustila pôvodne navrhnutá posledná veta, ktorá bola úplne nadbytočná kvôli jej obsahovej duplicite s časťou pôvodnej predposlednej (teraz poslednej) vety za bodkočiarkou. Celkovo navrhnuté legislatívne vyprecizovanie a spresnenie nového znenia § 45 ods. 2 plne reflektuje pôvodne navrhnuté nové znenie § 45 ods. 2, teda zabezpečuje sa ním harmonizácia ustanovení zákona o NBS s obdobnými ustanoveniami ďalších zákonov v oblasti finančného trhu [napríklad s ustanoveniami § 19 ods. 4, § 10 ods. 5 a 6 zákona o dohľade nad finančným trhom (zákona č. 747/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov), § 24a ods. 5 a § 40 Devízového zákona (zákona NR SR č. 202/1995 Z. z. v znení zákona č. 140/2014 Z. z.), § 62 ods. 5, § 78 ods. 6 a § 86 ods. 6 zákona o platobných službách (zákona č. 492/2009 Z. z. v znení zákona č. 206/2013 Z. z.), § 50 ods. 10 zákona o bankách (zákona č. 483/2001 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 144 ods. 15 zákona o cenných papieroch a investičných službách (zákona č. 566/2001 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 67 ods. 10 zákona o poisťovníctve (zákona č. 8/2008 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 39 ods. 2 zákona o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve (zákona č. 186/2009 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 202 ods. 6 zákona o kolektívnom investovaní (zákona č. 203/2011 Z. z. v znení zákona č. 206/2013 Z. z.), § 71 ods. 4 zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení (zákona č. 650/2004 Z. z. v znení zákona č. 318/2013 Z. z.) a § 115 ods. 6 zákona o starobnom dôchodkovom sporení (zákona č. 43/2004 Z. z. v znení zákona č. 183/2014 Z. z.)]. Navrhovanou legislatívnou úpravou sa zároveň prispieva k zdokonaleniu legislatívnych predpokladov na zabezpečenie efektívneho a účinného výkonu dohľadu v oblasti finančného trhu (vrátane ukladania opatrení na nápravu, pokút alebo iných sankcií za nedostatky zistené v oblasti finančného trhu), čo patrí medzi principiálne požiadavky podľa európskych právnych noriem, ktoré sa týkajú finančných inštitúcií a dohľadu v jednotlivých oblastiach (sektoroch) finančného trhu. 	O 	A 	Akceptované zapracovaním pripomienky do návrhu zákona. 	
Verejnosť 	K doplneniu čl. II o nový bod 7 – k doplneniu prechodných ustanovení účinných od 1. 1. 2015 v rámci nového § 49ad zákona o NBS:  
Do navrhnutého čl. II sa na koniec dopĺňa nový bod 7 s takýmto znením: 
7. Za § 49ac sa vkladá § 49ad, ktorý vrátane nadpisu znie: 
„§ 49ad 
Prechodné ustanovenia účinné od 1. januára 2015 
(1) Ustanoveniami tohto zákona sa spravujú aj právne vzťahy upravené týmto zákonom, ktoré vznikli pred 1. januárom 2015; vznik týchto právnych vzťahov, ako aj právne účinky úkonov, ktoré nastali pred 1. januárom 2015, sa však posudzujú podľa predpisov účinných do 31. decembra 2014. 
(2) Konania začaté a právoplatne neskončené pred 1. januárom 2015 sa dokončia podľa tohto zákona a osobitného predpisu,12) pričom pre lehoty, ktoré sa v deň nadobudnutia účinnosti tohto zákona ešte neukončili, platia ustanovenia tohto zákona a osobitného predpisu.12) Právne účinky úkonov, ktoré v konaní nastali pred 1. januárom 2015, zostávajú zachované. 
(3) Dohľad na mieste začatý a neskončený pred 1. januárom 2015 sa dokončí postupom podľa tohto zákona a osobitného predpisu.12) Právne účinky úkonov, ktoré pri dohľade na mieste nastali pred 1. januárom 2015, zostávajú zachované.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhnutým doplnením prechodných ustanovení v novom § 49ad zákona o NBS sa zabezpečuje harmonizácia prechodných ustanovení tohto zákona s obdobnými prechodnými ustanoveniami ďalších zákonov v oblasti finančného trhu [napríklad s ustanoveniami § 122s ods. 1 až 3 zákona o bankách (zákona č. 483/2001 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 173r ods. 1 až 3 zákona o cenných papieroch a investičných službách (zákona č. 566/2001 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 99b zákona o poisťovníctve (zákona č. 8/2008 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 45c zákona o dohľade nad finančným trhom (zákona č. 747/2004 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.)], § 42a ods. 5 a 6 zákona o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve (zákona č. 186/2009 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 220a ods. 11 a 12 zákona o kolektívnom investovaní (zákona č. 203/2011 Z. z. v znení zákona č. 206/2013 Z. z.) a § 101e zákona o platobných službách (zákona č. 492/2009 Z. z. v znení zákona č. 206/2013 Z. z.), § 87n ods. 3 zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení (zákona č. 650/2004 Z. z. v znení zákona č. 318/2013 Z. z.), § 123ao ods. 2 zákona o starobnom dôchodkovom sporení (zákona č. 43/2004 Z. z. v znení zákona č. 183/2014 Z. z. 2014) a § 43f Devízového zákona (zákona NR SR č. 202/1995 Z. z. v znení zákona č. 140/2014 Z. z.)]. Navrhovanou legislatívnou úpravou sa zároveň prispieva k harmonizácii a zdokonaleniu legislatívnych predpokladov na zabezpečenie efektívneho a účinného výkonu dohľadu v oblasti finančného trhu (vrátane ukladania opatrení na nápravu, pokút alebo iných sankcií za nedostatky zistené v oblasti finančného trhu), čo patrí medzi principiálne požiadavky podľa európskych právnych noriem, ktoré sa týkajú finančných inštitúcií a dohľadu v jednotlivých oblastiach (sektoroch) finančného trhu. 	O 	A 	Akceptované zapracovaním pripomienky do návrhu zákona. 	
KS PO 	Pripomienka k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 747/2004 o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 
K Čl. I bod 18 
K navrhovanému konaniu – Piata časť Ochrana finančného spotrebiteľa 
Zásadne nesúhlasíme s tým, aby si NBS prisvojovala kompetencie v súkromnom práve, pretože jediným kompetentným orgánom na riešenie súkromnoprávnych vecí so záväzným účinkom je súd. Navyše ide o rozpor s Koncepciou ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu predloženou Národnou bankou Slovenska, ktorá bola schválená vládou SR. Žiaden orgán verejnej moci (hoc aj sui generis) nie je spôsobilý nahradiť právomoc všeobecných súdov. 
Táto pripomienka platí pre celú Piatu časť a všetky súvisiace a navrhované zmeny právnych predpisov. 
Zásadne trváme na tom, že NBS v žiadnom prípade nie je oprávnená riešiť iné otázky právneho posúdenia súkromnoprávneho charakteru. Jej oprávnenia končia pri vykonávaní verejnoprávneho dohľadu na finančnom trhu. 
Taktiež nesúhlasíme, aby sa akýmkoľvek spôsobom zasahovalo do zákonom zverenej právomoci Komisii na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík predávajúcich (Komisia). Táto má len odporúčacie právomoci, ktoré nijakým spôsobom nekolidujú s verejnoprávnymi dohľadovými oprávneniami, ktoré majú byť zverené NBS. Z praxe súdov je známa veľmi dobrá spolupráca Komisie a súdov ako aj iných orgánov, preto nevidíme najmenší dôvod brať Komisii akékoľvek oprávnenia, navyše keď tieto v žiadnom prípade nekolidujú s dohľadom, čo potvrdzuje aj súčasný stav (napr. Komisia verzus SOI, atď.). 
Táto pripomienka je zásadná. 

K Čl. I bod 18, k § 35j 
Zásadne nesúhlasíme s tým, aby NBS vydávala akékoľvek stanoviská vo sfére súkromného zmluvného práva. Uvedené kompetencie patria len súdu, ako jedinému subjektu, ktorý môže rozhodnúť o súkromnoprávnom nároku a práve, prípadne Komisii, ktorej výstupy majú len nezáväzný charakter. NBS nie je oprávnená svoju právomoc vykonávať s dosahom na súkromnoprávne nároky a práva. 
Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	ČA 	Akceptovaná bola časť pripomienky súvisiacej s právomocou Národnej banky Slovenska tak, že sa spresnil navrhnutý text pripravovaného zákona tak, aby bolo zrejmejšie, že navrhované právomoci NBS v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov nezasahujú do súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov. Pritom v rámci úprav návrhu zákona bolo upravené aj navrhnuté ustanovenie § 35e odseku 2 (pôvodne označené ako § 35e odsek 2) tak, že Národná banka Slovenska je oprávnená posudzovať nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách o poskytnutí finančnej služby len ako predbežnú otázku (čím sa zabezpečuje rešpektovanie súdnej judikatúry). Zároveň je aj v upravenom znení nového § 35e odseku 2 zákona o dohľade zabezpečené rešpektovanie pôsobnosti súdov alebo iných orgánov (napríklad rozhodcovských súdov) na rozhodovanie sporov zo súkromnoprávnych vzťahov medzi dohliadanými subjektmi a finančnými spotrebiteľmi alebo inými klientmi dohliadaných subjektov. 

Akceptovaná bola aj časť pripomienky súvisiacej s Komisiou na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktik a to vypustením pôvodne navrhnutých ustanovení, ktorými sa predpokladalo, že o posudzovanie zmlúv o poskytnutí finančnej služby bude zúžená pôsobnosť Komisie na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách a nekalých obchodných praktík predávajúcich. Zároveň by bolo však adekvátne, aby v prípade zachovania (nezúženia) pôsobnosti tejto komisie došlo k dvom zmenám (korekciám) vykonávacej vyhlášky Ministerstva spravodlivosti SR č. 406/2008 Z. z. o zložení, rozhodovaní, organizácii práce a postupe uvedenej komisie tak, že 1. jeden člen komisie bude z NBS, 2. zavedie sa a bude sa uplatňovať vzájomná konzultačná povinnosť komisie a NBS tak, aby koordinovali posudzovanie neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb. (Pritom tieto korekcie by boli adekvátne aj v záujme detailnejšej informovanosti NBS (ako orgánu dohľadu v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov) o právnom posudzovaní neprijateľných zmluvných podmienok a nekalých obchodných praktík v oblasti finančných služieb z hľadiska súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov). 

Neakceptovaná je časť pripomienky k pôvodnému ustanoveniu § 35j, keďže obsahom ustanovenia pôvodného § 35j (ktoré bolo po MPK preznačené na § 35k) sa neudeľuje oprávnenie pre NBS na vydávanie stanovísk zasahujúcich do súkromnoprávnej ochrany finančných spotrebiteľov. Už podľa doterajšej zákonnej úpravy je NBS príslušná v rozsahu svojej pôsobnosti na dohľad nad finančným trhom vydávať a zverejňovať stanoviská, metodické usmernenia a odporúčania, ktorými sa vysvetľuje (v záujme predvídateľnosti konania NBS ako orgánu dohľadu a právnej istoty) dohliadaným subjektom ako sa účely výkonu dohľadu (teda na účely vzťahov regulovaným verejným právom) interpretujú ich zákonné povinnosti. Niet racionálneho dôvodu túto právomoc NBS neuplatňovať aj na účely navrhovaného rozšírenia pôsobnosti NBS o dohľad v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov (teda na účely vzťahov regulovaným verejným právom), ak toto rozšírenie pôsobnosti NBS bude schválené na základe návrhu pripravovaného zákona. 	
ÚOOÚ 	K Čl. I , bod 18. § 35i ods. 4 
V Čl. I , bod 18. § 35i ods. 4 navrhovaného materiálu je splnomocňovacie ustanovenie na vydanie opatrenia Národnej banky Slovenska, v ktorom sa môžu ustanoviť podrobnosti o podaniach a o vybavovaní podaní uvedených v § 1 ods. 3 písm. c) , teda pôjde o podzákonnú normu, ktorá však pri spracúvaní osobných údajov fyzických osôb jednotlivcov nesmie ísť nad rámec navrhovaného materiálu. 

Odôvodnenie: Právo na rešpektovanie súkromného života, ktorého neoddeliteľnou súčasťou je aj právo na ochranu osobných údajov, nemá absolútnu povahu. Preto zákon č. 122/2012 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z. z. podľa ustanovenia § 10 ods. 2 umožňuje prevádzkovateľovi spracúva osobné údaje bez súhlasu dotknutej osoby, ak účel spracúvania osobných údajov, okruh dotknutých osôb a zoznam osobných údajov ustanovuje osobitný zákon. Prevádzkovateľ spracúva osobné údaje len v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanovuje osobitný zákon. Spracúvané osobné údaje možno z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť len vtedy, ak osobitný zákon ustanovuje účel poskytovania, sprístupňovania alebo zverejňovania, zoznam osobných údajov, ktoré možno poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť, ako aj tretie strany, ktorým sa osobné údaje poskytujú, prípadne okruh príjemcov, ktorým sa osobné údaje sprístupňujú, ak tento zákon neustanovuje inak. 

Len osobitný zákon, ktorým je zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov dotknutých osôb bez ich súhlasu. 	O 	A 	Akceptované a eliminované vypustením dotknutého ustanovenia, teda vypustením pôvodne navrhovaného ustanovenia § 35i ods. 4 z článku I návrhu zákona. 	
APSU 	čl I. bod 18 § 35d ods. 1 a 2 
V uvedených ustanoveniach sa nám javí ako veľmi krátka lehota na podanie odôvodnených námietok (iba tri pracovné dni), problém je ďalej to, že námietky nemajú odkladný účinok a proti rozhodnutiu o námietkach nie možné podať odvolanie. Vzhľadom k vyššie uvedenému by z nášho pohľadu bolo potrebné preformulovať nariadenie tak, aby sa predĺžila lehota na podanie námietok aspoň na 5 pracovných dní a aby proti rozhodnutiu o námietkach bol prípustný opravný prostriedok, a aby existovala aj možnosť priznať námietkam odkladný účinok. 	Z 	ČA 	Pripomienka bola akceptovaná v časti predĺženia lehoty na podanie námietky úpravou navrhnutého textu. Neakceptovaná bola časť týkajúca sa podania proti rozhodnutiu o námietke opravný prostriedok a podaným námietkam odkladný účinok, z dôvodu negácie samotnej podstaty opatrení na bezprostredné odstránenie zistených nedostatkov a zmarenia účelu ustanovenia. 
 	
APSU 	čl I. bod 18 § 35f ods. 4 
V druhej vete je hneď na začiatku nesprávne uvedený výraz „premlčacie lehoty“ správne by tam mal byť výraz „prekluzívne lehoty“. 	O 	N 	Ustanovenie § 35f odseku 4, ktoré bolo v rámci úprav návrhu zákona po medzirezortnom pripomienkovom konaní vyčlenené do osobitného § 35h odseku 1 zákona o dohľade. Navrhovanými upravenými ustanoveniami § 35h odsekov 1 až 3 zákona o dohľade sa navrhuje ustanoviť spoločné zákonné pravidlá pre ukladanie sankcií poskytovateľom finančných služieb (dohliadaným subjektom finančného trhu) za nedostatky v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov. Pritom navrhované upravené ustanovenia § 35h odsekov 1 až 3 zákona o dohľade sú obsahovo harmonizované s už existujúcimi zákonnými pravidlami pre ukladanie sankcií dohliadaným subjektom za nedostatky zistené pri výkone dohľadu podľa zákonných úprav pre jednotlivé vecné oblasti (sektory) finančného trhu, napríklad s ustanoveniami § 50 ods. 8 až 10 zákona o bankách (zákona č. 483/2001 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 144 ods. 13 až 15 zákona o cenných papieroch a investičných službách (zákona č. 566/2001 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.), § 67 ods. 10a zákona o poisťovníctve (zákona č. 8/2008 Z. z. v znení zákona č. 132/2013 Z. z.) a iné právne predpisy. 
Navrhovaná legislatívna úprava v ustanovenia § 35h odsekov 1 až 3 zákona o dohľade je inšpirovaná aj právnymi nástrojmi dohľadu podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 946/2012 z 12. júla 2012 (Ú. v. EÚ L 282, 16. 10. 2012), ktoré upravuje procesné pravidlá týkajúce sa pokút ukladaných ratingových agentúram (pričom v článku 6 upravuje premlčacie lehoty na ukladanie sankcií a v článku 7 upravuje premlčacie lehoty na vymáhanie sankcií), ale taktiež je inšpirovaná aktuálnou judikatúrou o administratívnom sankcionovaní (napríklad v rozsudku NS SR sp. zn. 8Sžo/9/2012 z. 21. 2. 2013 o preskúmavaní plynutia premlčacej lehoty na uloženie administratívnej sankcie.