Doložka
vybraných vplyvov

A.1. Názov materiálu: Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 21/2013 Z. z., ktorým sa vykonávajú niektoré ustanovenia Obchodného zákonníka 
 
        Termín začatia a ukončenia PPK: -  

A.2. Vplyvy:
	 Pozitívne 	 Žiadne 	 Negatívne 	
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy		x		
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia?		x		
3. Sociálne vplyvy		x		
– vplyvy na hospodárenie obyvateľstva,				
– sociálnu exklúziu,				
– rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť				
4. Vplyvy na životné prostredie		x		
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti		x		

A.3. Poznámky
Predkladateľ považuje za potrebné uviesť, že neutrálne hodnotenie vplyvu navrhovanej právnej úpravy vychádza zo základnej premisy, a to, že vplyv nevzniká pokiaľ si povinnostné subjekty (v zmysle vymedzenia vecnej a osobnej pôsobnosti tretej časti Obchodného zákonníka) budú plniť svoje povinnosti riadne a včas. Opačný prístup pri spracovaní doložky vplyvov by vyžadoval, aby rezort spravodlivosti disponoval štatistickými údajmi o počte a hodnote záväzkových vzťahov, ktoré sa (počas sledovaného obdobia – pravdepodobne na ročnej báze) uzatvoria v Slovenskej republike a zároveň sa spravujú režimom Obchodného zákonníka a o počte takých prípadov obchodných záväzkových vzťahov, v ktorých dôjde k omeškaniu. Naviac nevyhnutný by bol aj údaj o tom, v koľkých takýchto prípadoch ide o záväzkový vzťah, ktorý uzatvára s podnikateľom štát, samosprávna územná jednotka alebo právnická osoba zriadená zákonom ako verejnoprávna inštitúcia, ak sa záväzok týka zabezpečovania verejných potrieb alebo ich vlastnej prevádzky, ako aj o vzťah, ktorý s podnikateľom uzatvára štátna organizácia, ktorá nie je podnikateľom, pri uzavieraní zmlúv, z ktorých obsahu vyplýva, že ich obsahom je uspokojovanie verejných potrieb. Nakoľko sa takéto štatistiky v Slovenskej republike nevedú (a aj keby sa viedli, prípadné údaje by boli vždy len hrubým odhadom, nakoľko pre exaktné určenie by musel rezort spravodlivosti vedieť či v konkrétnych vzťahoch bol dlžník v omeškaní s celým peňažným plnením alebo len jeho časťou), ale najmä vzhľadom na základnú premisu, že „dodatočné“ náklady vzniknú len tým subjektom, ktoré si riadne a včas neplnia svoje zmluvné a zákonné povinnosti, vyhodnotil rezort spravodlivosti dopad novej právnej úpravy ako neutrálny.
Treba tiež uviesť, že navrhovaná zmena sa zásadnejšie aplikačnej nedotkne, keďže uplatňovanie právnych nárokov v súdnom konaní je ovládané tzv. dispozičnou zásadou, a teda aj v súčasnosti si žalobca jeden z možných režimov úrokov z omeškania (fixné/variabilné) musí zvoliť.

A.4. Alternatívne riešenia

A.5. Stanovisko gestorov