Doložka vybraných vplyvov

A.1. Názov materiálu: 	Návrh nariadenia vlády, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2015 
Termín začatia a ukončenia PPK: návrh nebol predmetom PPK

A.2. Vplyvy:

	Pozitívne* 	Žiadne*	Negatívne*	
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy	X		X	
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia?	X		X	
3. Sociálne vplyvy: 
–	na hospodárenie obyvateľstva,
–	na sociálnu exklúziu,
–	na rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť
–	na zamestnanosť	X	

4. Vplyvy na životné prostredie		X		
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti		X		

A.3. Poznámky

Pozitívne vplyvy na rozpočet verejnej správy sa očakávajú z vyšších súm odvodov do poistných fondov, odvádzaných z vyššej mzdy alebo platu zamestnanca; zvýšenie príjmov štátneho rozpočtu možno očakávať aj z dane z pridanej hodnoty za nákupy, na ktoré svoje zvýšené príjmy zamestnanci použijú, ako aj z dane z príjmov zo závislej činnosti.

Mierny negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy môže spôsobiť zvýšenie doplatkov do novej sumy minimálnej mzdy u zamestnancov, ktorí sú odmeňovaní podľa zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 553/2003 Z. z.“). Pozitívne vplyvy prevažujú nad negatívnym dopadom, takže celkový efekt zvýšenia sumy minimálnej mzdy sa prejaví pozitívnym výsledným vplyvom na rozpočet verejnej sféry. 

Negatívny vplyv na podnikateľské prostredie možno očakávať z dôvodu zvýšenia objemu mzdových nákladov a odvodového zaťaženia zamestnávateľov, ktorí zamestnancom poskytujú mzdu na úrovni sumy minimálnej mzdy alebo na úrovni doterajších sadzieb minimálnych mzdových nárokov, alebo im poskytujú odmenu za prácu na základe niektorej z dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru v prepočte na hodinu na úrovni sumy minimálnej mzdy. Pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie možno očakávať z dôvodu zvýšenia motivácie zamestnancov pracovať aj za minimálnu mzdu, nakoľko sa výrazne zvýši aj rozdiel medzi minimálnym príjmom za prácu a poskytovanou pomocou v hmotnej núdzi.

Pozitívne sociálne vplyvy možno očakávať v oblasti hospodárenia obyvateľstva z dôvodu zvýšenia príjmov tých zamestnancov, ktorým sa zvýši spodná hranica ich nároku na mzdu. Nie je možné úplne vylúčiť ani negatívny vplyv zvýšenia sumy minimálnej mzdy na zamestnanosť najmä nízko kvalifikovaných zamestnancov, a to hlavne v regiónoch s nízkou priemernou mzdou a vysokou nezamestnanosťou. 

Návrh nariadenia vlády nemá vplyv na životné prostredie a informatizáciu spoločnosti.

A.4. Alternatívne riešenia

Žiadne. 

A.5. Stanoviská gestorov 

Ministerstvo financií SR – Vplyvy na rozpočet verejnej správy:

Berie na vedomie, že vykrytie prípadných zvýšených výdavkov z dôvodu navrhnutého zvýšenia minimálnej mzdy bude v jednotlivých rokoch zabezpečené v rámci záväzných ukazovateľov schváleného rozpočtu verejnej správy na príslušný rok.

Ministerstvo hospodárstva SR – Vplyvy na podnikateľské prostredie:

Bez pripomienok.

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky – Sociálne vplyvy:

Bez pripomienok.

Ministerstvo životného prostredia SR – Vplyvy na životné prostredie:

Nemá vplyv na životné prostredie.

Ministerstvo financií SR – Vplyvy na informatizáciu spoločnosti:

Nemá vplyv na informatizáciu spoločnosti.

Vplyvy na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu

2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu
Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2 014	2 015	2 016	2 017	
Príjmy verejnej správy celkom	0,00	20 245 660,85	20 216 563,34	20 189 847,22	
v tom: 					
Sociálna poisťovňa	0,00	9 236 532,08	9 223 569,95	9 211 668,67	
zdravotné poisťovne	0,00	3 739 057,16	3 733 774,20	3 728 923,60	
štátny rozpočet v položke 111	0,00	417 610,58	416 925,31	416 296,13	
štátny rozpočet v položke 131	0,00	3 968 093,40	3 962 636,78	3 957 626,74	
rozpočet obcí v položke 111	0,00	2 150 530,07	2 147 001,22	2 143 761,17	
rozpočet VÚC v položke 111	0,00	720 131,63	718 949,95	717 864,98	
rozpočet obcí (transfer s MV SR)	0,00	13 705,93	13 705,93	13 705,93	
z toho:  					
- vplyv na štátny rozpočet (ďalej „ŠR“)	0,00	4 385 703,98	4 379 562,09	4 373 922,87	
- vplyv na územnú samosprávu	0,00	2 884 367,63	2 879 657,10	2 875 332,08	
   - v tom vplyv na príjmy VÚC	0,00	720 131,63	718 949,95	717 864,98	
   - v tom vplyv na príjmy obcí 	0,00	2 884 367,63	2 879 657,10	2 875 332,08	
Výdavky verejnej správy celkom	0,00	6 063 434,26	6 007 227,33	5 955 620,44	
v tom: 					
Doplatky do min. mzdy vo verejnej správe	0,00	1 712 242,44	1 674 507,00	1 639 859,88	
Odvod zdravotného poistenia v prospech ZP 	0,00	171 224,24	167 450,70	163 985,99	
Odvod sociálneho poistenia v prospech SP 	0,00	427 204,49	417 789,50	409 145,04	
MV SR, transfer obciam	0,00	13 705,93	13 705,93	13 705,93	
Použitie zvýšených zdrojov zdravotných poisťovní	0,00	3 739 057,16	3 733 774,20	3 728 923,60	
z toho: 	 				
- vplyv na ŠR	0,00	965 035,90	944 066,45	924 822,18	
- vplyv na územnú samosprávu	0,00	1 359 341,20	1 329 386,68	1 301 874,66	
   - v tom vplyv na výdavky VÚC	0,00	309 219,99	302 406,01	296 147,63	
   - v tom vplyv na výdavky obcí 	0,00	1 050 121,21	1 026 980,67	1 005 727,03	
Celková zamestnanosť 	0,00	0,00	0,00	0,00	
- z toho vplyv na ŠR 	0,00	0,00	0,00	0,00	
Financovanie zabezpečené v rozpočte	0,00	2 324 377,10	2 273 453,13	2 226 696,84	
 - vplyvy z väzby plnenia na minimálnu mzdu v iných zákonoch (časť 2.3.4., bod E)	0,00	0,00	0,00	0,00	

2.2. Financovanie návrhu
Tabuľka č. 2
Financovanie	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2 014	2 015	2 016	2 017	
Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, + výdavky)	0,00	-14 182 226,59	-14 209 336,01	-14 234 226,78	
  z toho vplyv na ŠR	0,00	-3 420 668,08	-3 435 495,64	-3 449 100,69	
  financovanie zabezpečené v rozpočte	0,00	-3 420 668,08	-3 435 495,64	-3 449 100,69	
  ostatné zdroje financovania	0,00	0,00	0,00	0,00	
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora ( - )	0,00	0,00	0,00	0,00	

Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:

Vykrytie prípadných zvýšených výdavkov z dôvodu navrhnutého zvýšenia minimálnej mzdy bude v jednotlivých rokoch zabezpečené v rámci záväzných ukazovateľov schváleného rozpočtu verejnej správy na príslušný rok. Vykrytie prípadného vplyvu zvýšenia minimálnej mzdy, vyplývajúceho z uplatňovania ustanovení právnych predpisov, v ktorých je výška plnenia viazaná na sumu minimálnej mzdy (časť 2.3.4., bod E) budú hradiť dotknuté rezorty v rámci stanovených limitov na roky 2015 až 2017. 

2.3. Popis a charakteristika návrhu

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) v súlade s § 8 ods. 2 zákona č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) navrhuje zvýšenie sumy minimálnej mzdy z 352 eur na 380 eur, čo je nárast o cca 7,95 %. Cieľom ministerstva je zabezpečiť, aby čistá hodnota sumy minimálnej mzdy bola vyššia, než je hranica rizika chudoby, ktorá podľa výsledkov štatistického zisťovania EU SILC za rok 2013 v čistom vyjadrení dosiahla 337 eur mesačne. Návrhom sumy minimálnej mzdy vo výške 380 eur mesačne sa ministerstvo k tomuto cieľu priblíži.

2.3.1. Popis návrhu:

Návrhom nariadenia vlády Slovenskej republiky sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2015, záväzná pre všetkých zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú zamestnancov v pracovnoprávnom vzťahu. Ak mzda zamestnanca v kalendárnom mesiaci nedosiahne sumu minimálnej mzdy, zamestnávateľ je povinný zamestnancovi poskytnúť doplatok. Rovnako je zamestnávateľ povinný poskytnúť doplatok fyzickej osobe, ktorá pre neho vykonáva prácu na základe niektorej z dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, ak by výška poskytnutej odmeny v prepočte na odpracovanú hodinu nedosiahla sumu hodinovej minimálnej mzdy. 
.......................................................................................................................................................
2.3.2. Charakteristika návrhu podľa bodu  2.3.2. Metodiky :

 X   zmena sadzby
       zmena v nároku
       nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
       kombinovaný návrh
       iné 

2.3.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít:

Na základe údajov výberového štatistického zisťovania o priemerných zárobkoch ISCP (výkaz ISCP(MPSVR SR) 1-04) o počte zamestnancov v príjmovom pásme do 352 eura a v príjmovom pásme nad 352 eur do 380 eur mesačne za zamestnancov u zamestnávateľov tzv. nepodnikateľskej sféry bolo zistené, že zvýšenie sumy minimálnej mzdy sa môže dotýkať nasledovného počtu zamestnancov: 
Tabuľka č. 3

Objem aktivít	Odhadované objemy	
	2 014	2 015	2 016	2 017	
Počty zamestnancov napojených na verejný rozpočet s platmi pod úrovňou navrhovanej sumy minimálnej mzdy – kvalifikovaný odhad*) 	0	8 870,8	8 675,3	8 495,8	

*) Údaje sú dopočítané na plný počet zamestnancov rozpočtovej sféry, odmeňovaných podľa zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov a podľa zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe v znení neskorších predpisov. Postupné znižovanie počtu zamestnancov v rokoch 2016 a 2017 a následne aj výšky doplatkov zohľadňuje iba odhadovaný posun zamestnancov do vyšších platových stupňov so zvyšovaním počtu rokov odbornej praxe, v dôsledku čoho sa tarifná mzda zamestnanca dostane nad úroveň sumy mesačnej minimálnej mzdy.

 2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie

Tabuľková časť vplyvov na rozpočet verejnej správy

Zdroj údajov: 	Výberové štatistické zisťovanie, štvrťročný výkaz o cene práce ISCP (MPSVR SR) 1-04, údaje za I. štvrťrok 2014 – zamestnanci tzv. nepodnikateľskej sféry a osobitne z nich zamestnanci obcí a vyšších územných celkov (ďalej „VÚC“)

Používané údaje:   - 	počty zamestnancov s mesačnou mzdou do 352 eur (zodpovedá hodinovej mzde do 2,023 eura na hodinu),
-	počty zamestnancov s mesačnou mzdou nad 352 eur do 380 eur mesačne (zodpovedá hodinovej mzde nad 2,023 eura do 2,184 eura na hodinu),
-	objem doplatkov do novej sumy 380 eur mesačne.

Kritériá výberu:	-	vo výbere sú výlučne zamestnanci zamestnávateľov tzv. nepodnikateľskej sféry v pracovnom pomere a v štátnozamestnaneckom pomere (vo výberovom zisťovaní nie sú príslušníci ozbrojených zložiek, ústavní činitelia, sudcovia ani prokurátori) 
-	vo výbere sú len zamestnanci pracujúci na plný úväzok, 
-	dopočet výsledkov za výberovú vzorku na celkový počet zamestnancov nepodnikateľskej sféry pracujúcich na plný úväzok (spolu cca 281 tis. osôb).

A.	Zvýšenie výdavkov na doplatky do novej sumy minimálnej mzdy vrátane zvýšenia odvodov do poistných fondov

Mzdové pásmo
hrubej priemernej
mesačnej mzdy	Nepodnikateľská sféra 	
	podiely v %	počet zamestnancov 	zvýšenie objemu doplatkov v eur/mes.	
do 352 eur	0,662	1 860,6	52 096,80	
nad 352 eur do  380 eur	2,495	7 010,2	90 590,07	
Počet zamestnancov s doplatkom:	8 870,8	Zvýšenie objemu doplatkov spolu:	142 686,87	

Celkové zvýšenie potreby na doplatky po zvýšení sumy minimálnej mzdy predstavuje úhrn:
-	zvýšenia doplatkov v sume 28 eur mesačne pre 1 860,6 zamestnancov, ktorí sú odmeňovaní mesačnými tarifami (1 860,6 osôb x 28 eur = 52 096,80 eura), a
-	nových doplatkov u zamestnancov v pásme medzi 352 eur/mes. až 380 eur/mes. v sume 90 590,07 eura, čo je v priemere zvýšenie o 12,92 eura mesačne. 

Výpočet zvýšenia výdavkov z verejných rozpočtov vrátane odvodov do poistných fondov v roku 2014:

Zvýšenie výdavkov na platy (bez odvodov) v eurách mesačne:	142 686,87	
Zvýšenie výdavkov na platy (bez odvodov) v eurách ročne:	1 712 242,44	
Odvody zamestnávateľa do poistných fondov (34,95 %) v eurách ročne	598 428,73	
Zvýšenie výdavkov na platy vrátane odvodov v eurách ročne	2 310 671,17	

Pre výpočet zvýšenia výdavkov verejného rozpočtu na roky 2016 a 2017 sa vychádzalo z nezmeneného počtu zamestnancov odmeňovaných podľa jednotlivých stupníc platových taríf so zohľadnením odhadovaného posunu v platových stupňoch z dôvodu zvýšenia rokov započítanej praxe.

Na podklade údajov o zaradení zamestnancov do platových tried a platových stupňov z predchádzajúcich rokov a ich predpokladaného posunu do vyšších platových stupňov po získaní ďalšieho roka praxe možno kvalifikovane odhadnúť, že pod úrovňou 380 eur mesačne bude v platových tarifách príslušných stupníc platových taríf zaradených:
-	v roku 2016 cca 97,8 % z počtu zamestnancov, ktorí mali tarifný plat pod uvedenou sumou v roku 2015, a
-	v roku 2017 cca 95,8 % z počtu zamestnancov, ktorí mali tarifný plat pod uvedenou sumou v roku 2015.

Na základe týchto predpokladov možno kvalifikovane odhadnúť dopad zvýšenia sumy minimálnej mzdy na verejné rozpočty v rokoch 2016 a 2017 nasledovne: 

Ukazovateľ	2015	2016	2017	
Počet zamestnancov s doplatkom do sumy 380 eur mesačne (osoby)	8 870,8	8 675,3	8 495,8	
Zvýšenie objemu doplatkov v eurách mesačne	142 686,87	139 542,25	136 654,99	
Zvýšenie objemu doplatkov v jednotlivých rokoch v eurách ročne	1 712 242,44	1 674 507,00	1 639 859,88	
Odvody do zdrav. poisťovní v eurách ročne (odvod = 10,0 %)	171 224,24	167 450,70	163 985,99	
Odvody do Soc. poisťovne v eurách ročne (odvod = 24,95 %)	427 204,49	417 789,50	409 145,04	
Odvody zamestnávateľa spolu v eurách ročne	598 428,73	585 240,20	573 131,03	
Zvýšenie výdavkov na doplatky do sumy minimálnej mzdy vrátane odvodov do poistných fondov v eurách ročne	2 310 671,17	2 259 747,20	2 212 990,91	
 - nárast celkového výdavku na 1 zamestnanca v eurách mesačne	21,71	21,71	21,71	

Odvody zamestnávateľov na zdravotné poistenie sú príjmom zdravotných poisťovní a zároveň sa v danom roku uvádzajú aj ako výdavky zdravotných poisťovní. Ako prostriedky zdravotných poisťovní sú tak súčasťou celkových výdavkov zdravotných poisťovní v prospech zdravotníckych zariadení, kvantifikovaných v časti C.2. 

V rámci výdavkov verejného rozpočtu ide o dva samostatné druhy bežných výdavkov: „Poistné a príspevok do poisťovní (621 + 623)“ a  „Výdavky zdravotných poisťovní na služby zdravotníckych zariadení (637034)“. 

B.	Kvalifikovaný odhad rozdelenia výdavkov verejného rozpočtu na štátny rozpočet a na rozpočty územných samospráv:

Na účely výpočtu a rozčlenenia vplyvov zvýšenia sumy minimálnej mzdy na štátny rozpočet a na rozpočty územných samospráv sa vychádzalo zo štatistických údajov v gescii ŠÚ SR a MF SR (rozpočet na rok 2014, skutočnosť za I. štvrťrok 2014) a z podkladov Treximy, spol. s r.o. Bratislava o počtoch zamestnancov tzv. nepodnikateľskej sféry spolu za I. štvrťrok 2014 podľa príjmových pásiem a o doplatkoch do sumy 380 eur. 

Obdobne pri vyčíslení vplyvu zvýšenia sumy minimálnej mzdy na rozpočty územných samospráv sa vychádzalo z osobitne zisťovaných údajov o počtoch zamestnancov obcí a VÚC a o doplatkoch do sumy 380 eur za túto skupinu zamestnancov.

B.1 – Zamestnanci napojení na štátny rozpočet

Z uvedených štatistických údajov v gescii ŠÚ SR a MF SR vyplýva, že celkový priemerný evidenčný počet zamestnancov (prepočítaný) vrátane prenesených kompetencií na obce a VÚC predstavoval cca 171,1 tis. osôb v členení:
-	štátni zamestnanci (zákon č. 400/2009 Z. z.)	cca 36,8 tis. osôb,
Zamestnanci pri výkone práce vo verejnom záujme (zákon č. 553/2003 Z. z.):
-	v štátnych rozpočtových organizáciách 	cca 36,4 tis. osôb,
-	v štátnych príspevkových organizáciách 	cca 10,7 tis. osôb,
-	na verejných vysokých školách	cca 21,8 tis. osôb,
-	s prenesenými kompetenciami v školstve na obce 	cca 40,1 tis. osôb
-	s prenesenými kompetenciami v školstve na VÚC	cca 23,6 tis. osôb a
-	s prenesenými kompetenciami na obce v iných oblastiach*)	cca 1,7 tis. osôb.

*) Zamestnancami s prenesenými kompetenciami na obce v iných oblastiach sú najmä zamestnanci matrík a zamestnanci zariadení sociálnej starostlivosti na obciach, ktorých výdavky na platy vrátane odvodov sú uhrádzané zo štátneho rozpočtu. 

B.2 – Zamestnanci napojení na rozpočty územnej samosprávy

Z celkového počtu zamestnancov územnej samosprávy vrátane prenesených kompetencií cca 175,2 tis. osôb (rozpočet na rok 2014) predstavuje:
-	počet zamestnancov VÚC 					cca 46,9 tis. osôb a
-	počet zamestnancov obcí 					cca 128,3 tis. osôb.

Počty zamestnancov obcí a VÚC, na ktorých boli prenesené kompetencie štátu a výdavky na ich platy a odvody nie sú hradené z rozpočtov územných samospráv:
-	pedagogickí a nepedagogickí zamestnanci v školstve obcí	cca 40,1 tis. osôb,
-	ostatní zamestnanci s prenesenými kompetenciami na obce	cca 1,7 tis. osôb a
-	pedagogickí a nepedagogickí zamestnanci v školstve VÚC	cca 23,6 tis. osôb.

Po odpočítaní zamestnancov obcí a VÚC, u ktorých výdavky na platy a na odvody nie sú hradené z rozpočtu obce alebo VÚC možno počet zamestnancov, v okruhu ktorých sa môže v niektorých individuálnych prípadoch vyskytnúť potreba doplatku do novej sumy minimálnej mzdy z prostriedkov rozpočtu územnej samosprávy, kvalifikovane odhadnúť na cca 109,8 tis. osôb, v tom:
-	cca 86,5 tis. zamestnancov obcí (128,3 tis. bez 41,8 tis.) a
-	cca 23,3 tis. zamestnancov VÚC (46,9 tis. bez 23,6 tis.).

B.3 – Odhad rozčlenenia možných dopadov na rozpočty územných samospráv a na štátny rozpočet

Údaje o počtoch zamestnancov tzv. nepodnikateľskej sféry v sledovaných príjmových pásmach do 352 eur mesačne a do 380 eur mesačne z výberového štatistického zisťovania o priemerných zárobkoch ISCP (výkaz ISCP(MPSVR SR) 1-04) za I. štvrťrok 2014 boli dopočítané na celkový počet cca 280,9 tis. zamestnancov v členení:
-	za zamestnancov obcí a VÚC na 109,8 tis. osôb,
-	za ostatných zamestnancov rozpočtovej a príspevkovej sféry, napojených na štátny rozpočet, na 171,1 tis. osôb.

Rozpočty územných samospráv

Podiely zamestnancov a vplyv zvýšenia doplatkov do novej sumy minimálnej mzdy na rozpočty územných samospráv podľa uvedeného zisťovania predstavujú:

Mzdové pásmo
hrubej priemernej
mesačnej mzdy	Len zamestnanci obcí a VÚC	
	podiely v %	počet zamestnancov	priemerný nárast sumy  doplatku v eur/mes.	Potreba na doplatky v eur/mes. 	
do 352 eur	1,186	1 303,4	28,00	36 494,10	
nad 352 eur do  380 eur	3,266	3 588,1	13,22	47 446,94	
Počet zamestnancov miest a obcí 
s doplatkom (rozpočty územných samospráv):	4 891,5
	Zvýšenie objemu doplatkov spolu:	83 941,04	

Výpočet zvýšenia výdavkov z rozpočtov územnej samosprávy vrátane odvodov do poistných fondov v roku 2014:

Zvýšenie výdavkov na platy (bez odvodov) v eurách mesačne:	83 941,04	
Zvýšenie výdavkov na platy (bez odvodov) v eurách ročne:	1 007 292,48	
Odvody zamestnávateľa do poistných fondov (34,95 %) v eurách ročne	352 048,72	
Zvýšenie výdavkov na platy vrátane odvodov v eurách ročne	1 359 341,20	

Štátny rozpočet

Podiely ostatných zamestnancov v uvedených príjmových pásmach a vplyv zvýšenia doplatkov do novej sumy minimálnej mzdy na štátny rozpočet predstavujú:

Mzdové pásmo
hrubej priemernej
mesačnej mzdy	Ostatní zamestnanci (štátny rozpočet)	
	podiely v %	počet zamestnancov	priemerný nárast sumy  doplatku v eur/mes.	Potreba na doplatky v eur/mes.	
do 352 eur	0,278	557,2	28,00	15 602,70	
nad 352 eur do  380 eur	1,707	3 422,1	12,61	43 143,13	
Počet zamestnancov s doplatkom (štátny rozpočet):	3 979,3	Zvýšenie objemu doplatkov spolu:	58 745,83	

Výpočet zvýšenia výdavkov zo štátneho rozpočtu vrátane odvodov do poistných fondov v roku 2015:

Zvýšenie výdavkov na platy (bez odvodov) v eurách mesačne:	58 745,83	
Zvýšenie výdavkov na platy (bez odvodov) v eurách ročne:	704 949,96	
Odvody zamestnávateľa do poistných fondov (34,95 %) v eurách ročne	246 380,01	
Zvýšenie výdavkov na platy vrátane odvodov v eurách ročne	951 329,97	

Verejné rozpočty spolu

Kvalifikovaný odhad počtu zamestnancov, ktorým sa bude doplácať do navrhovanej sumy minimálnej mzdy (pri rovnakom zohľadnení predpokladaného posunu zamestnancov do vyšších platových stupňov so zvyšovaním počtu rokov odbornej praxe) v rokoch 2015 až 2017 je v nasledujúcej tabuľke:

Ukazovateľ	2014	2015	2016	2017	
Odhad počtu zamestnancov s nárokom na doplatok do sumy minimálnej mzdy spolu	0,0	8 870,8	8 675,3	8 495,8	
z toho v organizáciách napojených na:	
- štátny rozpočet	0,00	3 979,3	3 891,6	3 811,1	
- rozpočet územnej samosprávy, v tom	0,00	4 891,5	4 783,7	4 684,7	
   - na rozpočet VÚC	0,00	1 112,7	1 088,2	1 065,7	
   - na rozpočet obcí	0,00	3 778,8	3 695,5	3 619,0	

Kvalifikovaný odhad rozdelenia nárastu výdavkov verejného rozpočtu na výdavky štátneho rozpočtu a na výdavky obecných rozpočtov je v nasledujúcej tabuľke:

Ukazovateľ	2014	2015	2016	2017	
Zvýšenie výdavkov verejného rozpočtu na platy a odvody v eurách ročne 	0,00	2 310 671,17	2 259 747,20	2 212 990,91	
 v tom: 
- zvýšenie výdavkov štátneho rozpočtu v eurách ročne	0,00	951 329,97	930 360,52	911 116,25	
- zvýšenie výdavkov rozpočtu územnej  samosprávy v eurách ročne, v tom:	0,00	1 359 341,20	1 329 386,68	1 301 874,66	
   - rozpočtu VÚC	0,00	309 219,99	302 406,01	296 147,63	
   - rozpočtu obcí	0,00	1 050 121,21	1 026 980,67	1 005 727,03	

Transfer obciam na údržbu vojnových hrobov 

Podľa § 4 ods. 1 zákona č. 130/2005 Z. z. o vojnových hroboch v znení neskorších predpisov (cit.): „Na zabezpečovanie starostlivosti o vojnový hrob sa poskytne obci príspevok na kalendárny rok na každý vojnový hrob v sume päťnásobku minimálnej hodinovej mzdy ustanovenej osobitným predpisom“. V roku 2015 celková výška príspevku na 1 vojnový hrob predstavuje 10,92 eura ročne, čo oproti sume 10,115 eura platnej v roku 2014 predstavuje nárast 80,5 eurocenta na 1 vojnový hrob.

Z údajov na stránke Ministerstva vnútra vyplýva, že v roku 2012 boli poskytované obciam príspevky podľa § 4 ods. 1 tohto zákona na úpravu 17 026 hrobov (zdroj: (http://www.minv.sk/?prispevky-na-vojnove-hroby-podla-zakona-c-130-2005-z-z-o-vojnovych-hroboch-4-ods-1-2012). Pri predpoklade nezmeneného počtu vojnových hrobov predstavuje zvýšenie výdavkov dotknutých obcí o 13 705,93 eura ročne.

O túto sumu budú vyššie celkové výdavky štátneho rozpočtu (transfer obciam) na údržbu vojnových hrobov O rovnakú sumu transferu z MV SR budú vyššie príjmy rozpočtu územných samospráv v časti „príjmy obcí“ (tabuľka č. 1).

C.	Zvýšenie príjmov Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní z dôvodu zvýšenia odvodov 

C.1	Príjmy Sociálnej poisťovne 

Celkové kvantifikované zvýšenie príjmu Sociálnej poisťovne je súčtom zvýšenia príjmu z odvodov na sociálne poistenie, ktoré plynú 
-	zo zvýšenia doplatkov, vyplácaných zamestnancom podnikateľskej sféry, v ktorej celková výška odvodu zamestnávateľa a zamestnanca predstavuje 34,6 % objemu doplatkov (zamestnávateľ 25,2 %, zamestnanec 9,4 %) a
-	zo zvýšenia doplatkov, vyplácaných zamestnancom zamestnávateľov verejnej sféry (zamestnanci pri výkone práce vo verejnom záujme), u ktorých celková výška odvodu zamestnávateľa a zamestnanca predstavuje 34,35 % objemu doplatkov (zamestnávateľ 24,95 %, zamestnanec 9,4 %).

Ukazovateľ	2014	2015	2016	2017	
Nárast  doplatkov v podnikateľ- skej sfére v eurách ročne*)	0,00	24 995 308,80	24 995 308,80	24 995 308,80	
Zvýšenie odvodov do SP v eurách ročne (34,6 %)	0,00	8 648 376,84	8 648 376,84	8 648 376,84	
Nárast doplatkov v nepodnika- teľskej sfére v eurách ročne	0,00	1 712 242,44	1 674 507,00	1 639 859,88	
Zvýšenie odvodov do SP v eurách ročne (34,35 %)	0,00	588 155,28	575 193,15	563 291,87	
Zvýšenie príjmov Sociálnej poisťovne v eurách ročne	0,00	9 236 532,12	9 223 569,99	9 211 668,71	

*) Výpočet zvýšenia sumy doplatkov v tzv. podnikateľskej sfére na účely odvodov do Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní je v tabuľkovej prílohe doložky vybraných vplyvov „Vplyvy na podnikateľské prostredie“.

Vo výpočte vplyvov na zvýšenie príjmov Sociálnej poisťovne sa nebrala do úvahy skutočnosť, že časť poistencov s príjmom na úrovni navrhovanej sumy minimálnej mzdy tvoria sporitelia starobného dôchodkového sporenia (II. pilier). Pozitívny finančný vplyv na Sociálnu poisťovňu bude v skutočnosti znížený úmerne výške odvedených príspevkov na starobné dôchodkové sporenie u dotknutých osôb, ktoré sú zároveň sporiteľmi.

Reálne sa pozitívny vplyv očakávaného zvýšenia súm doplatkov do sumy minimálnej mzdy na príjmy Sociálnej poisťovne neprejaví v plnej miere aj z dôvodu, že v rozpočte Sociálnej poisťovne na rok 2015 a v rozpočtovom výhľade na roky 2016 a 2017, je už zvýšenie príjmov čiastočne zohľadnené prostredníctvom priemerného vymeriavacieho základu na platenie poistného na rok 2015, vrátane zvýšenia sumy minimálnej mzdy na úrovni očakávaného rastu priemernej mzdy za hospodárstvo Slovenskej republiky.

C.2	Príjmy zdravotných poisťovní

Celkové príjmy zdravotných poisťovní sú súčtom príjmu z odvodov na zdravotné poistenie za zamestnávateľa a zamestnanca u všetkých dotknutých zamestnávateľov vo výške 14 % základu, ktorým je nárast doplatkov do sumy minimálnej mzdy.

Ukazovateľ	2014	2015	2016	2017	
Nárast  doplatkov v podnikateľskej sfére v eurách ročne*)	0,00	24 995 308,80	24 995 308,80	24 995 308,80	
Zvýšenie odvodov do zdrav. poisťovní v eur/rok (14,0 %)	0,00	3 499 343,23	3 499 343,23	3 499 343,23	
Nárast doplatkov v nepodnika- teľskej sfére v eurách ročne	0,00	1 712 242,44	1 674 507,00	1 639 859,88	
Zvýšenie odvodov do zdrav. poisťovní v eur/rok (14,0 %)	0,00	239 713,94	234 430,98	229 580,38	
Zvýšenie príjmov zdravotných poisťovní v eur/rok	0,00	3 739 057,17	3 733 774,21	3 728 923,61	

*) V prípade uplatnenia OOP pri odvodoch na zdravotné poistenie nebude zo sumy do 380 eur (teda aj z doplatkov do tejto sumy minimálnej mzdy) uhrádzané žiadne poistné.

D.	Výpočet vplyvu zvýšenia sumy minimálnej mzdy na príjem štátneho rozpočtu 

D.1 	Vplyv v položke ekonomickej klasifikácie 111 – Daň z príjmov fyzickej osoby 

Po znížení sumy príjmu zo závislej činnosti vo výške 380 eur o odvody do poistných fondov a o odpočítateľnú položku vo výške 19,2-násobku sumy životného minima v prepočte na jeden mesiac, základ dane má kladnú hodnotu:

Príjem zo závislej činnosti	Sadzba	380,00 €	
  - zdravotné poistenie		4,00%	15,20 €	
  - nemocenské poistenie		1,40%	5,32 €	
  - dôchodkové poistenie starobné		4,00%	15,20 €	
  - dôchodkové poistenie invalidné		3,00%	11,40 €	
  - poistenie v nezamestnanosti		1,00%	3,80 €	
Odvody poistného za zamestnanca 	13,40%	50,92 €	
Príjem znížený o odvody poistného	329,08 €	
Odpočítateľná položka v eurách mesačne:	316,94	
Suma podliehajúca dani z príjmov (základ dane) v eurách mesačne	12,14	
Daň z príjmov zo závislej činnosti (19 %, zaokrúhlenie podľa § 47 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov)	2,30	

Potreba doplácania do novej sumy minimálnej mzdy sa dotkne spolu cca 119,1 tis. zamestnancov (podnikateľská i rozpočtová sféra).

Ukazovateľ	2014	2015	2016	2017	
 - počet zamestnancov s nárokom na doplatok v podnikateľskej sfére	0,00	110 269,50	110 269,50	110 269,50	
 - počet zamestnancov s nárokom na doplatok v nepodnikateľskej sfére	0,00	8 870,8	8 675,3	8 495,8	
Počet „dotknutých“ zamestnancov spolu (osoby)	0,00	119 140,30	118 944,80	118 765,30	
Zvýšenie dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti v eurách mesačne	0,00	274 022,69	273 573,04	273 160,19	
Zvýšenie dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti v eurách ročne	0,00	3 288 272,28	3 282 876,48	3 277 922,28	

Podľa zákona č. 564/2004 Z. z. o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je výnos dane v príslušnom rozpočtovom roku príjmom rozpočtov obcí vo výške 65,4 % a podiel VÚC na výnose dane z príjmov fyzických osôb podľa súčasného platného právneho stavu je 21,9%.

Za predpokladu uplatnenia zákonného rozdelenia výnosu dane z príjmov v podiele 65,4 % v prospech obcí a 21,9 % v prospech VÚC možno celkový výnos z dôvodu zvýšenia dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti rozdeliť na výnos štátneho rozpočtu a rozpočtu obcí:

Ukazovateľ	2014	2015	2016	2017	
Zvýšenie dane z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti v eurách ročne	0,00	3 288 272,28	3 282 876,48	3 277 922,28	
v tom*)	
-	príjem rozpočtov obcí	0,00	2 150 530,07	2 147 001,22	2 143 761,17	
-	príjem rozpočtov VÚC	0,00	720 131,63	718 949,95	717 864,98	
-	príjem štátneho rozpočtu	0,00	417 610,58	416 925,31	416 296,13	

*) V legislatívnom procese sú predložené na prerokovanie návrhy na úpravu podielov na výnose DPFO (s navrhovanou účinnosťou od 1. januára 2015) s výškou podielu pre obce 68,5%, VÚC 29,2% a štát 2,3%; v prípade schválenia novej úpravy podielov bude aj odlišné rozdelenie príjmov obcí, VÚC a štátneho rozpočtu z dane z príjmu fyzických osôb.

D.2 	Vplyv v položke ekonomickej klasifikácie 131 – Daň z pridanej hodnoty

Výpočet tohto vplyvu vychádza z opodstatneného predpokladu, že zamestnanec s príjmom na úrovni sumy minimálnej mzdy použije zvýšený čistý príjem na nákup základných životných potrieb, najmä potravín, ošatenia a iného tovaru. Z tohto dôvodu možno počítať s kladným vplyvom na zvýšenie príjmu štátneho rozpočtu aj v položke z dane z pridanej hodnoty. Na účely prepočtu sa uvažuje s jednotnou sadzbou 20 % počas všetkých hodnotených rokov.

Výpočet vplyvu je v nasledujúcej tabuľke:

Ukazovateľ	2014	2015	2016	2017	
Nárast  doplatkov v podnikateľskej sfére v eurách ročne	0,00	24 995 308,80	24 995 308,80	24 995 308,80	
Nárast doplatkov v nepodnika- teľskej sfére v eurách ročne	0,00	1 712 242,44	1 674 507,00	1 639 859,88	
Zvýšenie hrubého príjmu zamestnancov v eurách ročne	0,00	26 707 551,24	26 669 815,80	26 635 168,68	
Odvody zamestnancov do poistných fondov v eurách ročne (13,4 %)	0,00	3 578 811,87	3 573 755,32	3 569 112,60	
Daň z príjmov zo závislej činnosti	0,00	3 288 272,28	3 282 876,48	3 277 922,28	
Čistá suma doplatkov, použiteľná na nákup tovaru zamestnancom v eurách ročne	0,00	19 840 467,09	19 813 184,00	19 788 133,80	
Zvýšenie príjmu ŠR v položke 131 eurách ročne (DPH 20 %)	0,00	3 968 093,42	3 962 636,80	3 957 626,76	

E.	Možné vplyvy z dôvodu väzby plnenia na sumu minimálnej mzdy 

Vo viacerých zákonoch je suma minimálnej mzdy použitá ako referenčná veličina pre určenie výšky určitého nárokového plnenia. Možný vplyv zvýšenia sumy minimálnej mzdy na zvýšenie potreby prostriedkov zo štátneho rozpočtu závisí od počtu vzniknutých prípadov, zakladajúcich nárok na príslušné plnenie. Kvantifikovať je preto možné len dopad zvýšenia sumy na jeden vzniknutý prípad. 

Ide o nasledujúce právne predpisy:

Nárast vyčísliteľný v eurách na jednotlivý prípad vplyvu	Zvýšenie v eurách	
Jednorazové odškodnenie prokurátora podľa zákona č. 154/2001 Z. z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry v znení neskorších predpisov 	
 - v prípade služobného úrazu prokurátora 100-nás. MM (§ 169)	2 800,00	
 - manželke a deťom prokurátora zomrelého prokurátora 5- nás. MM (§ 175)	1 400,00	
 - rodičom zomrelého prokurátora v odôvodnených prípadoch 20-nás. MM (§ 175)	560,00	
Jednorazové odškodnenie sudcu podľa zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich.... v znení neskorších predpisov	
 - v prípade služobného úrazu sudcu 100- nás. MM (§ 112)	2 800,00	
 - manželke a deťom zomrelého sudcu 50-nás. MM (§ 113)	1 400,00	
 - rodičom zomrelého sudcu v odôvodnených prípadoch 20-nás. MM (§ 113)	560,00	
Jednorazové odškodnenie podľa zákona č. 215/2006 Z. z. o odškodňovaní osôb poškodených násilnými trestnými činmi v znení zákona č. 79/2008 Z. z.	
 - osobe usmrtenej  násilným činom 50-nás. MM (§ 5)	1 400,00	
 - osobe poškodenej znásilnením alebo sexuálnym násilím 10-nás. MM (§ 5)	280,00	
Jednorazové odškodnenie podľa zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody v znení neskorších predpisov	
 - manželovi (druhovi) usmrteného a pozostalej maloletej osobe vo výške 30-násobku minimálnej mzdy (§ 99)	840,00	
 - ostatným pozostalým vo výške 20-násobku minimálnej mzdy (§ 99)	560,00	
Náhrada vo výške pomernej časti  minimálnej mzdy na 1 deň samostatne zárobkovo činnej osobe, ktorá je členom volebnej komisie pri voľbách do orgánov	
- samosprávy obcí (§ 55 ods. 1 zákona SNR č. 346/1990 Zb.)	1,29	
- samosprávnych krajov (§ 52 ods. 1 zákona č. 303/2001 Z. z.)	1,29	
- Európskeho parlamentu (§ 41 ods. 2 zákona č. 331/2003 Z. z )	1,29	
- Národnej rady Slovenskej republiky (§ 50 ods. 1 zákona č. 333/2004 Z. z.)	1,29	
Garancia minimálnej výšky služobného platu v eurách za mesiac po dobu zaradenia 	
 - policajta v zálohe, pozbaveného výkonu alebo nezaradeného (§ 43 ods. 5 zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru...)	28,00	
 - príslušníka hasičského a záchranného zboru mimo činnej štátnej služby (§ 52 ods. 3 zákona č. 315/2001 Z. z.)	28,00	
- colníka dočasne pozbaveného výkonu štátnej služby a colníka v zálohe pre prechodne nezaradených colníkov (§ 40 ods. 7 a § 42 ods. 3 zákona č. 200/1998 Z. z.)	28,00	
Garancia minimálnej výšky funkčného platu počas pozastavenia výkonu pedagogickej činnosti a výkonu odbornej činnosti 	
- zamestnancovi patrí plat vo výške 50 % funkčného platu, najmenej však vo výške minimálnej mzdy (§ 9 ods. 3 zákona č. 317/2009 Z. z.)	28,00	

Nepriamo vyvolaným vplyvom zvýšenia sumy minimálnej mzdy na štátny rozpočet, bude zvýšenie pracovnej odmeny obvinených a odsúdených podľa nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 384/2006 Z. z. o výške pracovnej odmeny a podmienkach jej poskytovania obvineným a odsúdeným v znení neskorších predpisov. Podľa § 3 ods. 3 tohto nariadenia vlády sa výška pracovných taríf pre obvinených a odsúdených zaradených do práce upraví vždy k 1. januáru príslušného kalendárneho roka úmerne zvýšeniu minimálnej mzdy. Nakoľko koeficient nárastu minimálnej mzdy, vypočítaný ako podiel výšky ustanovenej minimálnej mzdy a výšky minimálnej mzdy ustanovenej v roku, ktorý mu predchádzal, sa zaokrúhľuje s presnosťou na dve desatinné miesta, na rok 2015 bude koeficient predstavovať 1,08.

	Tabuľka č. 4
 Tabuľka č. 4 
Príjmy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2014	2015	2016	2017		
Príjmy poistného na sociálne poistenie (151 + 152 + 153 + 155 + 156 + 157 + 158)
(Daňové príjmy - 100)	0,00	9 236 532,12	9 223 569,99	9 211 668,71	1) 
	
Príjmy poistného na zdravotné poistenie (154)
(Daňové príjmy - 100)	0,00	3 739 057,17	3 733 774,21	3 728 923,61		
Daň z príjmov fyzickej osoby (111)
(Daňové príjmy - 100)	0,00	3 288 272,28	3 282 876,48	3 277 922,28	2)	
Zvýšenie príjmov z DPH zo zvýšených súm doplatkov do novej minimálnej mzdy (131)
(Daňové príjmy - 100)	0,00	3 968 093,42	3 962 636,80	3 957 626,76	3)	
Nedaňové príjmy (200)2						
Príjem obcí na údržbu vojnových hrobov (transfer zo ŠR – 312001)
Granty a transfery (300)3	0,00	13 705,93	13 705,93	13 705,93	4)	
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400)					 	
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500)					 	
Dopad na príjmy verejnej správy celkom	0,00	20 245 660,92	20 216 563,41	20 189 847,29		

1) Postup výpočtu zvýšenia príjmov Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní je v časti 2.3.4, body C.1 a C.2.
2) Výpočet dane z príjmov je v časti v časti 2.3.4, bod D.1
3) Výpočet nárastu príjmov v položke daň z pridanej hodnoty vo výške 20 % z čistých súm zvýšenia doplatkov do sumy minimálnej mzdy je v časti 2.3.4., bod D.2.
4) Obciam sa podľa § 4 ods. 1 zákona č. 130/2005 Z. z. o vojnových hroboch v znení neskorších predpisov poskytuje príspevok na 1 vojnový hrob zo štátneho rozpočtu (transfer z MV SR) vo výške 5-násobku hodinovej minimálnej mzdy. Výpočet výšky transferu obciam je v časti 2.3.4., bod B.3

Tabuľka č. 5 

Výdavky (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2014	2015	2016	2017		
Bežné výdavky (600)					 	
Výdavky na doplatky do novej sumy minimálnej mzdy zamestnancov 
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0,00	1 712 242,44	1 674 507,00	1 639 859,88	5)	
Poistné na zdravotné poistenie z doplatkov do sumy minimálnej mzdy (621 + 623)  (Poistné a príspevok do poisťovní)	0,00	171 224,24	167 450,70	163 985,99	6)
	
Poistné do Sociálnej poisťovne (625)
(Poistné a príspevok do poisťovní)	0,00	427 204,49	417 789,50	409 145,04		
Výdavky zdravotných poisťovní na služby zdravotníckych zariadení (637034)  Tovary a služby (630)	0,00	3 739 057,17	3 733 774,21	3 728 923,61		
Výdavky na údržbu vojnových hrobov v prospech obcí – zákon č. 130/2005 Z. z.
(Bežné transfery v rámci verejnej správy v prospech obce - 641009)	0,00	13 705,93	13 705,93	13 705,93	4)	
Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)						
Kapitálové výdavky (700)					 	
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)					 	
  Kapitálové transfery (720)					 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)					 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	0,00	6 063 434,27	6 007 227,34	5 955 620,45		
 z toho výdavky na ŠR	0,00	965 035,90	944 066,45	924 822,18	7)	
  Bežné výdavky (600) 	0,00	965 035,90	944 066,45	924 822,18	7)	
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0,00	704 949,96	689 411,28	675 150,98	7)	
  Kapitálové výdavky (700)						
  Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami      (800)						

5) Údaje sú kvalifikovane odhadnuté na základe výberového štatistického zisťovania o cene práce ISCP (MPSVR SR) 1-04 za I. štvrťrok 2014. Bližšie podklady sú v časti 2.3.4, body A a B
6) Výpočet odvodov do poistných fondov je v časti 2.3.4, bod A
7) Kvalifikovaný odhad rozdelenia zvýšenia výdavkov verejného rozpočtu, priemerného mzdového výdavku, počtov dotknutých zamestnancov a osobných výdavkov na štátny rozpočet a na rozpočty územných samospráv v členení na obce a VÚC je v časti 2.3.4, bod B.3
               
  Tabuľka č. 6 

Zamestnanosť	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2014	2015	2016	2017		
Počet zamestnancov celkom*	0,00	8 870,80	8 675,30	8 495,80	7)	
   z toho vplyv na ŠR	0,00	3 979,30	3 891,60	3 811,10		
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)*	0,00	21,71	21,71	21,71		
   z toho vplyv na ŠR	0,00	19,92	19,92	19,92		
Osobné výdavky celkom (v eurách)	0,00	2 310 671,17	2 259 747,20	2 212 990,91		
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)* 	0,00	1 712 242,44	1 674 507,00	1 639 859,88	5)	
   z toho vplyv na ŠR	0,00	704 949,96	689 411,27	675 150,98	7)	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)*	0,00	598 428,73	585 240,20	573 131,03	6)	
   z toho vplyv na ŠR	0,00	246 380,02	240 949,24	235 965,27	7)	
						
Poznámky pôvodné:						
Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka		
Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %.  Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.	
Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“			
* počet zamestnancov,  mzdy a poistné rozpísať podľa spôsobu odmeňovania (napr. policajti, colníci ...
Vplyvy na podnikateľské prostredie

Vplyvy na podnikateľské prostredie	
3.1. Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené a aký je ich počet?	Návrhom bude priamo ovplyvnená skupina zamestnávateľov, ktorí poskytujú zamestnancom mzdu na minimálnej zákonom ustanovenej úrovni vrátane podnikateľov – fyzických osôb (samostatne zárobkovo činných osôb – ďalej „SZČO“). 
Na základe údajov z výberového zisťovania o cene práce ISCP (MPSVR SR) 1-04 za I. štvrťrok 2014 je možné celkový počet dotknutých zamestnávateľov podnikateľskej sféry (mimo SZČO) odhadnúť na cca 14,0 tis.
Podľa údajov z tohto štatistického zisťovania budú najviac ovplyvnení zamestnávatelia v odvetví ubytovacích a stravovacích služieb (odvetvie „I“, zvýšenie sumy sa dotýka takmer 19 % celkového počtu  zamestnancov) a v odvetví administratívnych a podporných služieb (odvetvie „N“, v ktorom tento podiel predstavuje viac ako 15 %) ; z ďalších odvetví najväčší podiel zamestnancov so mzdou pod úrovňou navrhovanej sumy minimálnej mzdy je v odvetví stavebníctva (7,4 % počtu zamestnancov).
Na základe údajov Sociálnej poisťovne za I. polrok 2014 možno kvalifikovane odhadnúť počet dotknutých podnikateľských subjektov na ďalších cca 27,5 tisíc SZČO. 	
3.2. Aký je predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov?	Zvýšenie mzdových nákladov z dôvodu vyšších doplatkov do sumy minimálnej mzdy možno u dotknutých podnikateľov vrátane SZČO kvalifikovane odhadnúť na 2 082,9 tis. eur mesačne a priemerný doplatok na jedného zamestnanca bude predstavovať cca 18,89 eura mesačne (bez odvodov); v ročnom vyjadrení vrátane odvodov do poistných fondov možno zvýšenie súm doplatkov do novej minimálnej mzdy odhadnúť na cca 33 793,7 tis. eur ročne (cca 2 816,1 tis. eur mesačne). 
Z dôvodu zvýšenia sumy mesačnej minimálnej mzdy o 28 eur sa zvýši hodinová minimálna mzda z 2,023 eura na 2,184 eura (o 16,10 eurocenta na hodinu); minimálna nároková suma zamestnanca na mzdové zvýhodnenie za nočnú prácu, mzdovú kompenzáciu za sťažený výkon práce a na náhradu za neaktívnu časť pracovnej pohotovosti mimo pracoviska, ktorá predstavuje 20 % hodinovej sumy minimálnej mzdy, tak vzrastie o  3,22 eurocenta na hodinu. 
Ďalšie zvýšenie nákladov možno očakávať u zamestnávateľov, ktorí poskytovali mzdu na úrovni minimálneho mzdového nároku zamestnanca podľa § 120 Zákonníka práce. Tento vplyv sa dotkne len zamestnávateľov, ktorí nemajú odmeňovanie upravené v kolektívnej zmluve; pre kvantifikáciu vplyvu nie sú k dispozícii relevantné údaje. 
Zvýšenie nákladov zamestnávateľov môže vzniknúť aj z dôvodu potreby poskytnúť doplatok k odmene fyzickej osobe, ktorá pre zamestnávateľa vykonáva prácu na základe niektorej z dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru v prípade, ak by výška poskytnutej odmeny v prepočte na odpracovanú hodinu nedosiahla sumu hodinovej minimálnej mzdy. Rozsah tohto vplyvu nie je možné odhadnúť pre absenciu relevantných údajov o výške odmien za prácu „na dohodu“ v prepočte na odpracovanú hodinu. Vzhľadom na podstatne nižší počet odpracovaných hodín z dôvodu ich limitov v zákone (deviata časť Zákonníka práce), tento vplyv zvýšenia sumy minimálnej mzdy na náklady zamestnávateľov možno považovať za zanedbateľný oproti kvantifikovaným vplyvom.	
3.3. Aká je predpokladaná výška administratívnych nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu?	Návrh nevyvoláva žiadne zvýšenie administratívnych nákladov zamestnávateľov.	
3.4. Aké sú dôsledky pripravovaného návrhu pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu?)	Návrh nebude mať dôsledky na fungovanie podnikateľských subjektov a na operácie na trhu.	
3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií?	Zvýšenie mzdových nákladov z dôvodu zvýšenia výšky minimálnej mzdy zamestnanca, ako spodnej hranice celkového nároku na mzdu a niektorých plnení, naviazaných na sumu minimálnej mzdy, zvýši príjem za prácu v najnižšej príjmovej skupine ako aj motiváciu nezamestnaných osôb prijať prácu za mzdu na úrovni sumy minimálnej mzdy. 	

Tabuľková časť vplyvov na podnikateľské prostredie

Zvýšenie nákladov zamestnávateľov z dôvodu zvýšenia doplatkov do minimálnej mzdy a odvodov do poistných fondov (mimo SZČO).

Zdroj údajov: 	Výberové štatistické zisťovanie, štvrťročný výkaz o cene práce ISCP (MPSVR SR) 1-04, údaje za I. štvrťrok 2014

Zisťované údaje: 	- 	počty zamestnancov so mzdou do 352 eur mesačne (zodpovedá 2,023 eura na hodinu),
-	počty zamestnancov so mzdou v rozpätí nad 352 eur a do 380 eur mesačne (horná hranica zodpovedá hodinovej sadzbe minimálnej mzdy 2,184 eura),
-	počty podnikateľských subjektov, u ktorých sú takíto zamestnanci,
-	objem doplatkov do novej sumy minimálnej mzdy.

Kritériá výberu: 	-	výlučne zamestnanci zamestnávateľov tzv. podnikateľskej sféry,
-	len zamestnanci pracujúci na plný úväzok, 
-	dopočet výsledkov za výberovú vzorku na počty zamestnancov podľa registra organizácií (cca  1,1 mil. zamestnancov zodpovedajúcich vyššie uvedeným kritériám výberu).

Zistené údaje:
 
Mzdové pásmo
hrubej priemernej
mesačnej mzdy	Podnikateľská sféra – mimo SZČO	
	podiely v %	počet zamestnancov	objem dopl. v eur/mes.	
			pri MM = 380 eur	
do 352 eur	1,810	20 114,6	563 208,80	
nad 352 eur do 380 eur mesačne	2,709	30 117,9	535 524,12	
Počet zamestnancov s doplatkom a zvýšenie doplatkov v eurách mesačne:	50 232,5	1 098 732,92	

Celkové zvýšenie potreby na doplatky po zvýšení sumy minimálnej mzdy predstavuje úhrn:
-	zvýšenia doplatkov v sume 28 eur mesačne pre 20 114,6 zamestnancov, ktorým sa dosiaľ poskytoval doplatok do 352 eur mesačne (20 114,6 osôb x 28 eur = 563 208,80 eura),
-	nových doplatkov u zamestnancov v pásme medzi 352 eur mesačne a 380 eur mesačne, ktorý predstavoval 535 524,12 eura mesačne. 
	
	Spolu možno predpokladané zvýšenie potreby doplatkov do sumy minimálnej mzdy (bez odvodov zamestnávateľa) odhadnúť na cca 1 098,7 tis. eur mesačne.

Zvýšenie nákladov SZČO z dôvodu zvýšenia doplatkov do minimálnej mzdy a odvodov do poistných fondov.

Zdroj údajov: Sociálna poisťovňa, vymeriavacie základy zamestnancov zamestnaných u SZČO, údaje za január až jún 2014

Zistené údaje:
 
Mzdové pásmo
hrubej priemernej
mesačnej mzdy	Podnikateľská sféra – SZČO	
	počet zamestnancov	úhrn vymeriavacích základov (VZ) v eurách 	Priem. VZ na zamestnanca v eurách 	zvýšenie VZ spolu v eurách (doplatky do sumy MM)	
do  352 eur mesačne	45 662	8 734 942,15	191,30	694 840,72	
nad 352 eur do 380 eur mesačne	14 375	5 173 195,72	359,87	289 368,75	
Počet zamestnancov s doplatkom spolu:	60 037	Zvýšenie doplatkov v eurách mesačne:	984 209,47	

Celkové zvýšenie potreby na doplatky po zvýšení sumy minimálnej mzdy u zamestnancov SZČO vychádza z predpokladu, že vymeriavacie základy možno považovať za mzdu zamestnanca. Na výšku vymeriavacieho základu vplýva počet odpracovaných hodín a dĺžka dohodnutého týždenného pracovného času. Odhad vplyvu možno určiť nasledovne:
-	zvýšenie doplatkov v skupine „do 352 eur mesačne“ bude predstavovať súčin priemerného vymeriavacieho základu 191,30 eura, počtu 45 662 dotknutých zamestnancov a percentuálneho zvýšenia sumy minimálnej mzdy (191,30 x 45 662 x 28 eur / 352 eur = 694 840,72 eura mesačne),
-	nových doplatkov u zamestnancov v pásme medzi 352 eur mesačne a 380 eur mesačne (spolu 14 375 osôb), a to vo výške rozdielu medzi novou sumou minimálnej mzdy 380 eur mesačne a priemerným vymeriavacím základom 359,87 eura mesačne za zamestnancov v tomto príjmovom pásme (20,13 x 14 375 = 289 368,75 eura mesačne). 

	Spolu možno predpokladané zvýšenie potreby doplatkov do sumy minimálnej mzdy (bez odvodov zamestnávateľa) odhadnúť na cca 984,2 tis. eur mesačne.

Výpočet celkového vplyvu zvýšenia doplatkov na celkové ročné náklady zamestnávateľov vrátane SZČO:

	Výpočet celkového vplyvu zvýšenia sumy minimálnej mzdy z dôvodu nárastu doplatkov do sumy minimálnej mzdy vrátane odvodov do poistných fondov podľa platného legislatívneho stavu v oblasti daní a odvodov na podnikateľov možno odhadnúť na 33 793,7 tis. eur ročne:

Zvýšenie doplatkov za zamestnancov u zamestnávateľov bez SZČO v eurách mesačne	1 098 732,92	
Zvýšenie doplatkov za zamestnancov u SZČO v eurách mesačne	984 209,47	
Zvýšenie nákladov na doplatky (bez odvodov) v eurách mesačne:	2 082 942,39	
Odhad počtu dotknutých zamestnancov (osoby)	110 269,5	
-	doplatok na 1 zamestnanca mesačne v eurách / osoba	18,89	
Zvýšenie nákladov na doplatky (bez odvodov) v eurách ročne:	24 995 308,68	
Odvody do poistných fondov hradené zamestnávateľom v podiele 35,2 % vymeriavacieho základu v eurách ročne	8 798 348,66	
-	v tom odvody do Sociálnej poisťovne (25,2 %)	6 298 817,79	
-	v tom odvody do zdravotných poisťovní (10,0 %)	2 499 530,87	
Nárast mzdových nákladov na doplatky vrátane odvodov u zamestnávateľov v eurách ročne	33 793 657,34	
 -    zvýšenie nákladov na doplatky vrátane odvodov zamestnávateľov v eurách mesačne	2 816 138,11	
-	zvýšenie  mesačných nákladov zamestnávateľov spolu (vrátane odvodov) v prepočte na 1 zamestnanca mesačne v eurách na osobu	25,54	

Sociálne vplyvy -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť  a na zamestnanosť

Sociálne vplyvy predkladaného materiálu -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť	
4.1. Identifikujte vplyv na hospodárenie   domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené.  	Zvýšením sumy minimálnej mzdy budú pozitívne priamo ovplyvnené domácnosti, ktorých mzda za prácu člena (členov) domácnosti je na úrovni minimálnej mzdy.	
Kvantifikujte: 	Mesačná suma minimálnej mzdy sa zvyšuje o 28 eur. V čistom vyjadrení po zaplatení daňovej a odvodovej povinnosti bude príjem obyvateľa pracujúceho za minimálnu mzdu predstavovať 326,78 eura, čo je zvýšenie čistej sumy príjmu o 21,94 eura mesačne). Predpokladá sa, že takéto zvýšenie minimálnej mzdy by mohlo viesť k zníženiu miery rizika chudoby pracujúcich.
Zvýšenie sa môže týkať cca 119,1 tis. zamestnancov, ktorým sa v plnej miere alebo čiastočne zvýši ich mzda alebo plat za prácu.
Celkové zvýšenie príjmov zamestnancov (domácností) v roku 2015 možno odhadnúť na 26 707,5 tis. eur ročne. Po znížení o odvody zamestnanca do poistných fondov predstavuje čisté zvýšenie príjmov domácností cca  19 840,5 tis. eur ročne. U dotknutej skupiny zamestnancov tak dôjde v priemere ku zvýšeniu čistého príjmu o 166,53 eura ročne. 	
- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov na priemerného obyvateľa

- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov                  za jednotlivé ovplyvnené  skupiny domácností

- Celkový počet obyvateľstva/ domácností ovplyvnených predkladaným materiálom		
4.2. Zhodnoťte kvalitatívne (prípadne kvantitatívne) vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva.	 Bez vplyvu	

4.3.  Zhodnoťte vplyv na rovnosť príležitostí:

Zhodnoťte vplyv na rodovú rovnosť.
	Nárok na vyššiu sumu minimálnej mzdy je rovnaký pre ženu i pre muža. Nakoľko však zvýšenie sa dotkne zamestnancov v povolaniach s nízkym priemerným zárobkom a so mzdou na úrovni súčasnej minimálnej mzdy, ktoré sú zastúpené hlavne ženami, zvýšenie minimálnej mzdy bude mať mierny vplyv aj na zníženie rozdielov v mzdách mužov a žien.	

4.4. Zhodnoťte vplyvy na zamestnanosť.

Aké sú  vplyvy na zamestnanosť ?

Ktoré skupiny zamestnancov budú ohrozené schválením predkladaného materiálu ?

Hrozí v prípade schválenia predkladaného materiálu hromadné prepúšťanie ?	Výraznejší rast sumy minimálnej mzdy sa navrhuje v súvislosti so zámerom zaviesť odvodovú odpočítateľnú položku na zdravotné poistenie. V prípade uplatnenia odvodovej odpočítateľnej položky sa zabráni možnému nežiaducemu vplyvu na zamestnanosť (najmä ľudí s nízkou kvalifikáciou alebo absolventov škôl), pričom možno očakávať zvýšenie motivácie pracovať aj za nízku mzdu a tým pozitívny vplyv na zamestnanosť.