Predkladacia správa

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky návrh zákona Civilného mimosporového poriadku (ďalej len „návrh zákona“). 
 
Návrh zákona bol vypracovaný na základe Legislatívneho zámeru rekodifikácie civilného práva procesného (ďalej len „legislatívny zámer“), ktorý schválila vláda Slovenskej republiky uznesením č. 283 z 5. júna 2013, ktorým zároveň poverila ministra spravodlivosti Slovenskej republiky predložiť návrh zákona vypracovaného na základe schváleného legislatívneho zámeru na rokovanie vlády Slovenskej republiky, a na základe Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky v časti Súdnictvo: „V záujme efektívneho súdnictva vláda bude prijímať systémové opatrenia na posilňovanie práva občanov na včasné súdne rozhodnutia, a to najmä v podobe podstatnej revízie Občianskeho súdneho poriadku.“. Predkladaný materiál je súčasťou Národného programu reforiem, ako aj opatrením pre uplatnenie ex ante kondicionalít, ktorých splnenie bolo Slovenskej republike uložené v rámci „Spôsobu uplatnenia ex ante kondicionalít pri príprave implementačného mechanizmu súdržnosti EÚ po roku 2014 v podmienkach Slovenskej republiky“.   
 
Predkladaný návrh zákona je jedným z trojice procesných kódexov (okrem Civilného mimosporového poriadku sú to Civilný sporový poriadok a Správny súdny poriadok), ktoré nahrádzajú súčasný Občiansky súdny poriadok č. 99/1963 Zb., pričom všetky tri navrhované procesné kódexy sú do legislatívneho procesu predložené súčasne. Predkladateľ si uvedomuje, že nová právna úprava si vyžiada rozsiahle zmeny vo veľkom počte právnych predpisov, pričom návrhy týchto zmien budú súčasťou samostatného zákona, ktorý bude predložený do legislatívneho procesu neskôr. 
 
V novej právnej úprave sa zavádza taxatívny výpočet mimosporových konaní podľa rakúskeho či nemeckého vzoru. Sporovými konaniami potom budú tie, ktoré nebudú explicitne zaradené medzi konania mimosporové. Mimosporové konania nepredstavujú výhradne konania, v ktorých neexistuje spor, ale konania, ktoré sú svojou povahou osobité.
 
Myšlienka rozdelenia kódexov predstavuje veľkú koncepčnú zmenu prinášajúcu prehľadnosť v otázke vedenia konania, ktoré bezpochyby má byť v prípade sporových a  mimosporových vecí rozdielne. Pre mimosporové konania sú upravené iba tie inštitúty, ktoré vykazujú určité odlišnosti v porovnaní so sporovým konaním, aby bolo dostatočne jasné, že v týchto prípadoch je vylúčená aplikácia Civilného sporového poriadku. Naopak procesné inštitúty, ktoré budú totožné v sporovom aj v mimosporovom konaní, sa osobitne vo všeobecnej časti mimosporového kódexu neupravili, ale sa odkázalo na subsidiárnu aplikáciu sporového kódexu. 
 
Navrhovaný zákon sa skladá z piatich častí, pričom paragrafové znenie uvádzajú  základné princípy, ktoré tvoria rámec výkladových pravidiel, v súlade s ktorými majú byť aplikované a interpretované právne normy Civilného mimosporového poriadku. 
 
Prvá časť návrhu zákona obsahuje všeobecné ustanovenia, ktoré sa odchyľujú od právnej úpravy Civilného sporového poriadku. Druhá časť je časťou osobitnou, teda upravuje konkrétne mimosporové konania, a to konania vo veciach rodinnoprávnych, konanie o dedičstve, konania v niektorých statusových veciach fyzických osôb, konania vo veciach obchodného registra, konania v niektorých veciach právnických osôb, konanie o umorení listiny a konania vo veciach notárskych úschov. Tretia časť návrhu zákona upravuje niektoré ustanovenia o neodkladných a iných opatreniach súdu a štvrtá časť výkon rozhodnutia vo veciach maloletých. Piata časť vymedzuje prechodné ustanovenia a účinnosť návrhu zákona. 
 
Pre naplnenie účelu mimosporového konania predkladateľ považoval za potrebné zaviesť nové inštitúty, resp. precizovať inštitúty už existujúce, ktoré odstraňujú aplikačné nedostatky a nejasnosti súčasnej právnej úpravy, predovšetkým:
 
-  postup súdu v súlade s ochranou verejného záujmu a práv zaručených zákonom s prihliadnutím na dobré mravy, 
-  možnosť súdu vykonať aj dôkazy, ktoré účastníci nenavrhli,
-  možnosť súdu začať konanie v stanovených prípadoch aj ex offo,
-  posilnenie decíznych právomocí notárov v konaní o dedičstve a v konaní o umorenie listiny, 
-  zmeny v konaní vo veciach solučných úschov,
-  nová úprava procesného postupu v prípadoch likvidácie dedičstva, 
-  novozavedené konanie o zrušenie zápisu údajov do obchodného registra,
-  úprava neodkladných a iných opatrení súdu, ktoré tvoria výnimky zo všeobecnej právnej úpravy Civilného sporového poriadku, 
-  posilnená ingerencia prokurátora, 
-  novokoncipované ustanovenia o výkone rozhodnutí vo veciach maloletých. 
 
Nová právna úprava Civilného mimosporového poriadku v zhode s Civilným sporovým poriadkom dbá na efektívne fungovanie spravodlivého súdneho konania zakotvením najmä: 
 
-  zmeny v doručovaní fyzickým osobám, čím sa sleduje cieľ zamedziť prieťahom v súdnom konaní,  
-  zjednodušenie právnej úpravy trov konania s cieľom zabezpečiť hospodárnosť konania, 
-  zavedenie inštitútu predbežného prejednania sporu, ktoré má ambíciu zamedziť prieťahom v súdnom konaní,
-  používanie moderných komunikačných prostriedkov, napr. elektronickej pošty, telefonickej komunikácie, webových stránok a dátových súborov, ktoré zjednodušia a zhospodárnia vedenie konania. 
 
Návrh zákona je v súlade s Ústavou, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a súčasne je v súlade s právom Európskej únie.
 
Predkladaný návrh zákona má pozitívny vplyv na informatizáciu spoločnosti, na podnikateľské prostredie a pozitívne sociálne vplyvy. Predkladaný návrh zákona nezakladá žiadne vplyvy na rozpočet verejnej správy ani na životné prostredie.
 
Návrh zákona bol predmetom riadneho medzirezortného pripomienkového konania a na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky sa predkladá bez rozporov.