Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona civilný mimosporový poriadok 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	365  / 66 	
Počet vyhodnotených pripomienok	365 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	96  / 22 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	64  / 12 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	205  / 32 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	 	x 	
2 .	Slovenská únia nezávislého súdnictva 	 	 	 	x 	
3 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	21 (12o,9z) 	 	 	 	
4 .	Slovenská advokátska komora 	32 (32o,0z) 	 	 	 	
5 .	Okresný súd Bratislava I 	 	 	 	x 	
6 .	Okresný súd Bratislava II 	 	 	 	x 	
7 .	Okresný súd Bratislava III 	 	 	 	x 	
8 .	Okresný súd Bratislava IV 	 	 	 	x 	
9 .	Okresný súd Bratislava V 	 	 	 	x 	
10 .	Okresný súd Malacky 	 	 	 	x 	
11 .	Okresný súd Pezinok 	 	 	 	x 	
12 .	Okresný súd Trnava 	 	 	 	x 	
13 .	Okresný súd Dunajská Streda 	 	 	 	x 	
14 .	Okresný súd Galanta 	 	 	 	x 	
15 .	Okresný súd Senica 	 	 	 	x 	
16 .	Okresný súd Piešťany 	 	 	 	x 	
17 .	Okresný súd Skalica 	 	 	 	x 	
18 .	Okresný súd Trenčín 	 	 	 	x 	
19 .	Okresný súd Bánovce nad Bebravou 	 	 	 	x 	
20 .	Okresný súd Partizánske 	 	 	 	x 	
21 .	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom 	 	 	 	x 	
22 .	Okresný súd Považská Bystrica 	 	 	 	x 	
23 .	Okresný súd Prievidza 	 	 	 	x 	
24 .	Okresný súd Nitra 	 	 	 	x 	
25 .	Okresný súd Komárno 	 	 	 	x 	
26 .	Okresný súd Levice 	 	 	 	x 	
27 .	Okresný súd Nové Zámky 	 	 	 	x 	
28 .	Okresný súd Topoľčany 	 	 	 	x 	
29 .	Okresný súd Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
30 .	Okresný súd Brezno 	 	 	 	x 	
31 .	Okresný súd Lučenec 	 	 	 	x 	
32 .	Okresný súd Rimavská Sobota 	 	 	 	x 	
33 .	Okresný súd Zvolen 	 	 	 	x 	
34 .	Okresný súd Žiar nad Hronom 	 	 	 	x 	
35 .	Okresný súd Revúca 	 	 	 	x 	
36 .	Okresný súd Žilina 	 	 	 	x 	
37 .	Okresný súd Čadca 	 	 	 	x 	
38 .	Okresný súd Liptovský Mikuláš 	 	 	 	x 	
39 .	Okresný súd Martin 	 	 	 	x 	
40 .	Okresný súd Dolný Kubín 	 	 	 	x 	
41 .	Okresný súd Ružomberok 	 	 	 	x 	
42 .	Okresný súd Prešov 	 	 	 	x 	
43 .	Okresný súd Bardejov 	 	 	 	x 	
44 .	Okresný súd Humenné 	 	 	 	x 	
45 .	Okresný súd Poprad 	 	 	 	x 	
46 .	Okresný súd Stará Ľubovňa 	 	 	 	x 	
47 .	Okresný súd Svidník 	 	 	 	x 	
48 .	Okresný súd Vranov nad Topľou 	 	 	 	x 	
49 .	Okresný súd Kežmarok 	 	 	 	x 	
50 .	Okresný súd Michalovce 	 	 	 	x 	
51 .	Okresný súd Rožňava 	 	 	 	x 	
52 .	Okresný súd Spišská Nová Ves 	 	 	 	x 	
53 .	Okresný súd Trebišov 	 	 	 	x 	
54 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	3 (2o,1z) 	 	 	 	
55 .	Justičná akadémia  	 	 	 	x 	
56 .	Okresný súd Košice II 	 	 	 	x 	
57 .	Okresný súd Košice-okolie 	 	 	 	x 	
58 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
59 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
60 .	Okresný súd Veľký Krtíš 	 	 	 	x 	
61 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
62 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
63 .	Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave 	 	 	 	x 	
64 .	Právnická fakulta Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach 	 	 	 	x 	
65 .	Právnická fakulta Trnavskej univerzity v Trnave 	 	 	 	x 	
66 .	Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
67 .	Krajský súd v Žiline 	 	 	 	x 	
68 .	Krajský súd v Nitre 	 	 	 	x 	
69 .	Krajský súd v Košiciach 	 	 	 	x 	
70 .	Krajský súd v Bratislave 	 	 	 	x 	
71 .	Okresný súd Košice I 	 	 	 	x 	
72 .	Notárska komora Slovenskej republiky 	50 (48o,2z) 	 	 	 	
73 .	Krajský súd v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
74 .	Krajský súd v Prešove 	 	 	 	x 	
75 .	Súdna rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
76 .	Združenie sudcov Slovenska 	 	 	 	x 	
77 .	Národná asociácia sudkýň Slovenska  	 	 	 	x 	
78 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
79 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
80 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
81 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	 	x 	
82 .	Špecializovaný trestný súd 	 	 	 	x 	
83 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
84 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
85 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
86 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
87 .	Krajský súd v Trnave 	 	 	 	x 	
88 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	x 	 	
89 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
90 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	29 (29o,0z) 	 	 	 	
91 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
92 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
93 .	Slovenská komora exekútorov 	 	 	 	x 	
94 .	Krajský súd v Trenčíne 	 	 	 	x 	
95 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
96 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
97 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
98 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	24 (18o,6z) 	 	 	 	
99 .	Slovenský zväz výrobcov tepla 	 	 	 	x 	
100 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	67 (47o,20z) 	 	 	 	
101 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	7 (6o,1z) 	 	 	 	
102 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	42 (41o,1z) 	 	 	 	
103 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
104 .	Odborový zväz Justície v SR 	 	 	 	x 	
105 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
106 .	Národný bezpečnostný úrad 	4 (2o,2z) 	 	 	 	
107 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
108 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
109 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
110 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	12 (11o,1z) 	 	 	 	
111 .	Okresný súd Námestovo 	 	 	 	x 	
112 .	Sociálna poisťovňa 	8 (7o,1z) 	 	 	 	
113 .	Otcovia.sk 	21 (0o,21z) 	 	 	 	
114 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
115 .	Klub 500 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
116 .	Verejnosť 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	365 (299o,66z) 	0 (0o,0z) 	10 	83 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
GP SR 	1. K čl. 2 ods. 2 a čl. 3 
Takto uvedené princípy Civilného mimosporového poriadku (ďalej len „zákon“) môžu viesť zo strany súdov k určitému nihilizmu, pretože nimi určené hranice nemajú jasné základy. Najmä text čl. 3 ods. 2, že súd prejedná a rozhodne právnu vec podľa normy, ktorú by zvolil, ak by bol sám zákonodarcom, je viac ako optimistická voči súdom a aj voči zákonodarnému zboru. 
 	O 	N 	Základné princípy, na ktorých spočíva tento zákon tvoria rámec výkladových pravidiel, v súlade s ktorými majú byť aplikované a interpretované právne normy Civilného sporového poriadku, treba ich vnímať komplexne a v spojení s ostatnými ustanoveniami CSP. Predkladateľ považuje formuláciu za dostatočne jasnú.  	
GP SR 	2. K čl. 5 
V prvej vete v záujme zrozumiteľnosti navrhujeme vypustiť slová „ak tak ustanoví zákon“. 

Odôvodnenie: 
Prokurátor je pri uplatňovaní svojich oprávnení viazaný zásadou legality, môže podať návrh len vtedy a v tých konaniach, keď mu to umožňuje zákon, túto skutočnosť nie je potrebné osobitne zdôrazňovať v základných princípoch zákona. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	 	
GP SR 	3. K § 11 a 12 
V návrhu zákona sa vylučuje vedľajšie účastníctvo v nesporovom konaní, ale na druhej strane pripúšťa pribratie Centra pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže. Považujeme za správne, aby neboli úplne vylúčené z nesporového konania také orgány, ako je napr. orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, prípadne zástupca obce. 
 	O 	N 	Nejde o vedľajšie účastníctvo, tieto subjekty majú osobitné postavenie. 	
GP SR 	4. K § 13 ods. 1 
Znenie odseku 1 navrhujeme upraviť tak, aby prokurátor mohol vstúpiť len do časti spojeného konania. Napríklad v konaní podľa § 106 zákona by nemohol vstúpiť do konania o rozvod manželstva, ale podľa § 13 a 117 zákona by mohol vstúpiť do úpravy pomerov manželov k ich maloletým deťom. 

Odôvodnenie: 
Aby bolo expressis verbis vyjadrené, že v prípade spojených konaní môže prokurátor vstúpiť hoci len do jedného z konaní, a to aj v tom prípade, pokiaľ je jeho účasť v inom spojenom konaní vylúčená. Je to bežná, dlhoročne zaužívaná prax prokuratúry, že sa napríklad v konaní o rozvode manželstva mohlo vstúpiť len do spojeného konania o výchovu maloletých. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	 	
GP SR 	5. K § 16 ods. 2 
Znenie odseku 2 navrhujeme upraviť nasledovne: 

„(2) Rozhodnutia vydané notárom a procesné úkony vykonané notárom na základe poverenia majú právne účinky rozhodnutí a procesných úkonov súdu prvej inštancie.“. 

Notár je osobou odlišnou od súdu, vzhľadom k čomu považujeme za potrebné odlíšiť jeho procesné úkony a ním vydávané rozhodnutia od súdnych. Taktiež účastníkom konaní by malo byť z právnej úpravy zrejmé, ktoré úkony uskutočňuje a rozhodnutia vydáva súd a ktoré súdom poverený notár (a teda aj kto a za aké úkony a rozhodnutia nesie zodpovednosť). 

V tejto súvislosti navrhujeme upraviť aj ustanovenia upravujúce dedičské konanie a konanie o umorenie listiny, nakoľko v navrhovanom znení je uvádzaný „súd“ aj v tých prípadoch, kde v skutočnosti uskutočňuje úkony, resp. celé konanie a vydáva rozhodnutie notár. Predíde sa tým vyvolaniu omylu na strane účastníkov konania – zbytočnému obracaniu sa na súd namiesto na notára, podávaniu žiadostí, sťažností (aj prokuratúre), resp. domáhaniu sa, aby konal a rozhodol súd (nie notár), keďže v právnej úprave je uvedený súd atď. 
 	O 	N 	Formulácia je jednoznačná, snahou predkladateľa bolo odstrániť aplik.prax. 	
GP SR 	6. K § 33 ods. 2 
V odseku 2 navrhujeme pripojiť túto vetu: 

„Ak sa účastník konania dostaví na pojednávanie a súhlasí s jeho uskutočnením aj napriek nedodržaniu päťdňovej lehoty od doručenia predvolania, súd pojednávanie uskutoční, inak pojednávanie odročí.“. 

V pripravenom návrhu nie je riešený prípad, keď je účastníkovi konania predvolanie doručené v lehote kratšej ako päť dní, ale tento sa na pojednávanie dostaví a súhlasí s uskutočnením pojednávania. 
 	O 	N 	nakoľko je v texte uvedené "spravidla", lehota je na posúdení súdu. 	
GP SR 	7. K § 70 a 71 
Tieto dve ustanovenia sa javia byť v rozpore, pretože § 70 naznačuje, že odvolací súd nebude viazaný rozsahom odvolania, keď je možné začať konanie bez návrhu. Z tohto vyplýva, že pri ostatných podaných odvolaniach je viazaný ich rozsahom. Avšak § 71 ods. 1 naznačuje, že odvolací súd nie je v nesporovom konaní odvolacími dôvodmi nikdy viazaný. 
 	O 	N 	viazanosť rozsahom a viazanosť dôvodmi nie je to isté. 	
GP SR 	8. K § 84 ods. 2 
Znenie § 84 ods. 2 navrhujeme upraviť takto: 

„(2) Dovolanie generálneho prokurátora je prípustné, ak generálny prokurátor zistí, že potreba zrušiť alebo zmeniť právoplatné rozhodnutie prevyšuje nad záujmom zachovania jeho nezmeniteľnosti a nad princípom právnej istoty.“. 

Odôvodnenie: 
Ide o výlučné oprávnenie generálneho prokurátora Slovenskej republiky a on sám musí posúdiť, či sú splnené podmienky na podanie dovolania. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	NSSR musí posúdiť právne záujmy pre a proti prípustnosti dovolania tak, aby bolo vyhovené judikatúre ESLP. GP SR sa dňa 30.10.2014 zúčastnila rozporového konania, na ktorom ustúpila od zásadnej pripomienky. 	
GP SR 	9. K § 98 a 107 
Znenie poslednej vety navrhujeme upraviť takto: 

„Ak takto príslušnosť súdu nie je možné určiť, je príslušným všeobecný súd navrhovateľa.“. 

Odôvodnenie: 
Slovné spojenie „Ak ho niet“ môže mať dvojaký výklad. Nie je jednoznačne zrejmé, či sa to týka manžela alebo súdu. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	 	
GP SR 	10. K § 111 a 114 
Právna úprava konania vo veciach určenia rodičovstva je veľmi strohá a môže v aplikačnej praxi spôsobovať súdom problémy. Dokonca neodkazuje ani na žiadne iné ustanovenia, podľa ktorých by súd mal konať a rozhodovať. 

Navrhovaná právna úprava nereaguje na závery komisie pre rekodifikáciu občianskeho práva, kde komisia došla k záveru, že je potrebné vzhľadom na pretrvávajúce problémy pri konaní určenia zapretia otcovstva vrátiť späť oprávnenie generálnemu prokurátorovi podať návrh na zapretie otcovstva po uplynutí určitej zákonnej lehoty. 

Uvedené ustanovenia nerešpektujú ani závery legislatívneho zámeru kodifikácie súkromného práva, ktorý bol schválený vládou Slovenskej republiky a následne ani podľa nich vytvorené paragrafové znenie, z ktorých vyplýva, že má byť vrátené oprávnenie generálnemu prokurátorovi Slovenskej republiky na podávanie návrhu na zapretie otcovstva po uplynutí zákonnej lehoty. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Hmotnoprávne ustanovenia riešia legitimáciu. GP SR sa dňa 30.10.2014 zúčastnila rozporového konania, kde od zásadnej pripomienky ustúpila. Rozpor odstránený. 	
GP SR 	11. K § 117 
Znenie písmena b) navrhujeme upraviť takto: 

„b) výchovu maloletého,“. 

V § 117 písm. b) ide o klasický príklad logickej chyby – tautológiu. V konaní súdu o starostlivosti o maloletých súd rozhoduje o starostlivosti o maloletého. Ide o chybu v definícii alebo dôkaze, keď sa nejaký pojem definuje sám sebou. 

Preto navrhujeme v písmene b) uviesť „výchovu maloletého“, tak ako je to uvedené napríklad v § 116 zákona. 
 	O 	ČA 	predkladateľ ustanovenia § 116 a 117 terminologicky a systematicky precizoval. 	
GP SR 	12. K § 129, 149 a 161 
Za slovami „zmenia pomery“ a „zmene pomerov“ navrhujeme vložiť slová „účastníkov konania“, aby bolo zrejmé, že dôvodom na revidovanie rozsudku sú vždy len zmeny pomerov na strane niektorého z účastníkov konania, nie zmena iných pomerov. Aj zmena spoločenských pomerov, napr. zvýšenie nezamestnanosti sa môže prejaviť na konkrétnej zmene pomerov u konkrétneho účastníka konania. 
 	O 	N 	z ust. vyplýva, že ide o zmenu pomerov účastníka, z hmotnoprávneho hľadiska niekto iný neprichádza do úvahy.  	
GP SR 	13. K Druhej časti, Druhej hlave 
V predloženom návrhu zákona sa upravuje konanie o dedičstve bez toho, aby bol známy text právnej úpravy, ktorá bude v budúcom Občianskom zákonníku. Dokonca ani dôvodová správa nekorešponduje so závermi rekodifikačnej komisie súkromného práva, kde už bolo pripravené paragrafové znenie dedičského práva. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Predkladateľ vychádzal z platnej právnej úpravy, nie z predbežného návrhu Rekodifikačnej komisie OZ. GP SR sa dňa 30.10.2014 zúčastnila rozporového konania, kde od zásadnej pripomienky ustúpilo. Rozpor odstránený. 	
GP SR 	14. K § 194 ods. 2 a 217 
Slová „webovej stránke súdu“ navrhujeme nahradiť slovami „webovom sídle súdu“. 
 	O 	N 	súdy nemajú vlastné webové sídlo, používa sa "webová stránka súdu" 	
GP SR 	15. K § 234 
Slová „bez návrhu vydá rozsudok“ navrhujeme nahradiť slovami „bez návrhu začne konanie a vydá rozsudok“. 

Bez návrhu sa začína konanie, nie vydáva rozsudok, k vydaniu rozsudku je potrebné najprv začať konanie, k samotnému vydaniu rozsudku nikdy nie je potrebný návrh účastníka konania. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	16. K § 237 
V tomto ustanovení navrhujeme medzi oprávnené subjekty doplniť aj prokurátora. Aj keď oprávnenie prokurátora podať takýto návrh by sa dalo vyvodiť z ustanovenia § 13 ods. 1 zákona, z dôvodu jednoznačnosti a právnej istoty považujeme za potrebné expressis verbis zopakovať tento text aj v tomto osobitnom ustanovení o osobách oprávnených podať návrh. 

Medzi oprávnené osoby navrhovateľov odporúčame zaradiť aj obec. Aj keď nemá na veci väčšinou priamy právny záujem, ale častokrát je to posledná ustanovizeň, ktorá podá takýto podnet súdu. Takéto oprávnenie by mala mať obec voči osobám bývajúcim v jej katastri (osobe s trvalým pobytom v obci). 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Navrhované vyplýva z ust. § 13, preto ho predkladateľ považoval za nadbytočné. GP SR sa dňa 30.10.2014 zúčastnila na rozporovom konaní k CMP, kde od zásadnej pripomienky ustúpila, rozpor je odstránený. 	
GP SR 	17. K § 238 
Slovo „obmedzia“ navrhujeme nahradiť slovom „obmedzenia“. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	18. K § 239 ods. 2 
Z navrhovaného ustanovenia vidieť snahu predkladateľa zamedziť šikanóznym návrhom. 

Uloženie povinnosti niekomu inému predložiť lekársku dokumentáciu však môže viesť k tomu, že túto povinnosť v 99 % prípadov nebude fyzická osoba alebo právnická osoba schopná splniť. Súd následne zastaví konanie. Tak isto aj prokurátor bude mať vážny problém zabezpečiť zdravotnú dokumentáciu dotýkajúcu sa osoby, voči ktorej bol podaný návrh na obmedzenie spôsobilosti na právne úkony a predložiť ju súdu, pretože bude odkázaný len na to, že táto je založená v trestnom spise. Viedlo by to k situácii, že navrhovateľ by musel žiadať túto osobu o spoluprácu v tomto smere, čo podľa praktických skúseností je dopredu odsúdené na neúspech. Dôsledok to bude mať taký, že sa neprejednajú aj dôvodné návrhy, následkom čoho nedôjde k obmedzeniu spôsobilosti na právne úkony osoby, čo môže zapríčiniť, že nebude zabezpečená ochrana jej práv a oprávnených záujmov, prípadne aj iných osôb. Preto by bolo vhodné zmeniť túto formuláciu tak, aby na jednej strane nebolo začaté konanie pri celkom bezdôvodných, šikanóznych návrhoch a na strane druhej, aby to nebola neprekonateľná prekážka. Napríklad súd môže navrhovateľovi uložiť, aby mu v určenej lehote preukázal skutočnosti, z ktorých by vyplývala dôvodnosť návrhu. 
 	O 	N 	Prokurátorovi nemožno uložiť takúto povinnosť. 	
GP SR 	19. K § 295 
Právna úprava v navrhovanom zákone dotýkajúca sa postupu registrového súdu v konaní o zápis do obchodného registra je prevzatá z platného Občianskeho súdneho poriadku, pričom treba povedať, že nepripustenie späťvzatia námietok spôsobuje určité problémy pre účastníkov konania. V konaní pred obchodným registrom platí dispozičná zásada, a teda nie je možné súhlasiť s tým, aby do rozhodnutia registrového súdu nemohol navrhovateľ námietky vziať späť. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Podľa predkladateľa navrhovaná zmena nie je kompatibilná s rýchlosťou konania. GP SR sa 30.10.2014 zúčastnila na rozporovom konaní k CMP, kde bol rozpor odstránený. 	
GP SR 	20. K § 408 
V prípade, ak dôjde k schváleniu Civilného mimosporového poriadku, keďže ide o úplne nový procesný predpis, nie je vhodné vzhľadom na súdne konania, aby nadobudol účinnosť napríklad v strede kalendárneho roka. Preto navrhujeme, aby nadobudol účinnosť 1. januára 2016 alebo 2017. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Pripomienka je čiastočne akceptovaná v tom zmysle, že legisvakačná lehota sleduje úmysel predkladateľa, aby legisvakačná doba bola aspoň jeden rok od ich schválenia NR SR. Nastavila sa účinnosť s konkrétnym dátumom, avšak nie od začiatku roka. Dňa 30.10.2014 sa uskutočnilo rozporové konanie k tejto pripomienke, GP SR s riešením súhlasí, rozpor je odstránený.  	
GP SR 	21. Záver 
Záverom je potrebné povedať, že aj v tomto navrhovanom zákone chýba dostatočné množstvo lehôt, ktoré by viazali súdy rozhodovať promptne, a to napr. pri konaniach, ktoré sa dotýkajú maloletých, obmedzenia spôsobilosti na právne úkony a podobne. Len tým, že zákon určí pri niektorých závažných druhoch súdnych konaní lehoty pre konanie a rozhodovanie súdov, je možné naplniť základný cieľ rekodifikácie civilného procesného práva na Slovensku, a to je zrýchlenie konania. 
 	O 	N 	Predkladateľ sa zámerne vyhol ukladaniu lehôt, nakoľko to považoval za kontraproduktívne, keďže v mimosporovom konaní prevláda zásada materiálnej pravdy a dodržiavanie lehôt by sudcom znemožňovalo dôkladne zistiť skutočný stav veci. 	
SAK 	K Čl. 4  
Plnenie povinnosti v druhej vete (druhej časti) nebude možné zabezpečiť pri veľmi malých deťoch (cca do 3 rokov), ktoré pri akejkoľvek informácii zjavne nepochopia jej zmysel, čím sa minie predmetná úprava účinkom. Považujeme za vhodné napr. doplniť slovné spojenie „...ak je to vhodné“, prípadne obdobu úpravy v § 122 návrhu.  	O 	A 	 	
SAK 	K § 10 ods. 2  
Odporúčame zvážiť preformulovanie výrazu „nekoná“, na iné vhodnejšie slovné spojenie (napr. nahradenie slov „v konaní nekoná“ slovami „v konaní nemá konať“), z dôvodu právnej neurčitosti navrhovaného znenia odseku 2.  	O 	ČA 	Predkladateľ sa stotožnil s pripomienkou, terminologicky ju však upravil. 	
SAK 	K § 12  
Ustanovenie môže zakladať kolíziu s ustanovením § 10 ods. 2. Centrum nebude nositeľom práv a povinností v spomenutých konaniach, teda tu absentuje jeho vecná aktívna či pasívna legitimácia účastníka konania. Žiada sa zrejme úprava samotného § 10 ods. 2 doplnením textu na konci bodkočiarkou a slovami „ak tento zákon neustanovuje inak“. 	O 	N 	Predkladateľ navrhované považuje za nadbytočné. Ak ustanovuje inak, ide o lex specialis a nie je potrebné to zdôrazňovať. 	
SAK 	K § 28 ods. 2  
Odporúčame pre takýto postup vylúčiť konania, ktoré môžu začať aj bez návrhu, Bude to zjednodušenie postupu pre súd a takýto postup korešponduje so zásadou podľa čl. 17. 	O 	N 	Predkladateľ považuje formuláciu za logickú - v prípade absencie nároku zmena žaloby nie je prípustná. 	
SAK 	K § 46  
Odporúčame zvážiť upresnenie ustanovenia v súvislosti s rozlíšením bežného výživného, výživného určeného na tvorbu úspor a v tej súvislosti zročného výživného, vzhľadom, na pretrvávajúce problémy v praxi. U bežného výživného v súvislosti s maloletými, by bola úprava vykonateľnosti rozsudku momentom doručenia aj v časti zročného výživného v poriadku (v tomto prípade sa zo zákona nespotrebované výživné nevracia) problém sú prípady, ak odvolací súd výživné stanovené rozsudkom súdu prvého stupňa toto zníži. Bude mať dotknutý rodič zachované právo na spravodlivý proces, keď sa mu výživné uhradené na maloleté dieťa podľa prvostupňového vykonateľného rozsudku nevráti? Nebude takéto ustanovenie v prípadoch u plnoletých detí zvyšovať počet súdnych sporov na vydanie bezdôvodného obohatenia spočívajúce vo výživnom už uhradenom na základe vykonateľného rozsudku v prípade jeho zníženia odvolacím súdom?  	O 	N 	Predkladateľ nesúhlasí, tendencia v práve európskych štátov skôr smeruje k vykonateľnosti všetkých rozhodnutí vydaných súdmi prvej inštancie. Predkladateľ sa koncepčne nestotožňuje. 	
SAK 	K § 85 ods. 2  
Pre zvýšenie právnej istoty účastníkov odporučame vylúčenie dovolania generálneho prokurátora rozšíriť aj na návratové konania. 	O 	A 	 	
SAK 	K § 101 ods. 1  
Nie je vyriešená situácia, ak sa druhý manžel k späťvzatiu návrhu nevyjadrí vôbec. Bude sa to považovať za fikciu súhlasu alebo nesúhlasu? Odporúčame doplniť vhodné ustanovenie, odstraňujúce tento problém. 	O 	N 	súd môže vo výzve na vyjadrenie pripojiť doložku, že ak sa druhý manžel nevyjadrí v stanovenej lehote, považuje sa to za súhlas so späťvzatím návrhu. 	
SAK 	K § 106  
Aj napriek zjavne dobre mienenému úmyslu predkladateľa, predmetná formulácia môže rozvodové konania skôr skomplikovať, než urýchliť. V časti úpravy pomerov k maloletým deťom na čas po rozvode manželstva rozsudok totiž obsahuje: a) výrok o výchove, b) výrok o zastupovaní a správe majetku, c) výrok o výžive a prípadný výrok o d) styku s dieťaťom. Navrhované ustanovenie hovorí len o jednom výroku, pritom nie je jasné, ktorý z vyššie uvedených troch resp. štyroch sa má na mysli; v praxi totiž súd obvykle rozhoduje, pokiaľ ide o úpravu pomerov k maloletým deťom, samostatným výrokom v každej z vecí, uvedených v písmenách a) až c) resp. aj d) vyššie. Dikcia pripúšťa taký výklad, podľa ktorého musia nadobudnúť právoplatnosť všetky výroky, uvedené v písmenách a) až c), resp. aj d) a až po tom bude výrok o rozvode právoplatný. Máme za to, že to nie je z navrhovaného znenia zrejmé. Z uvedeného dôvodu by mal byť úmysel zákonodarcu jasný a ustanovenie pre tento účel vyprecizované. Vyprecizovaná úprava môže viesť k rýchlejším dohodám o ÚPP na čas po rozvode manželstva a odstráni to súčasný (stávajúci sa) nežiadúci stav, kedy je už manželstvo rozvedené a zrušením výroku rozsudku prvostupňového súdu napr. o výživnom odvolacím súdom, nastane situácia, kedy rodič starajúci sa o dieťa nemá rozsudok o výživnom, lebo existujúci rozsudok o UPP na čas do rozvodu prestal byť nadobudnutím právoplatnosti výroku rozsudku o rozvode účinným. Navrhovaná úprava taktiež bude robiť problém aj v konaniach o rozvod manželstva, v ktorých má slovenský súd právomoc na konanie o rozvod ale už nemá právomoc (napr. čl.8 Nariadenia Rady č. 2201/2003) konať o úprave pomerov k maloletým deťom na čas po rozvode, keďže maloleté deti pochádzajúce z manželstva majú obvyklý pobyt v inom členskom štáte EU. V danom prípade by sa veľmi otázne až sporne riešila právoplatnosť výroku o rozvode, keď iba ťažko by sa mohlo uznesenie o zastavení konania v časti UPP posudzovať za výrok o úprave pomerov k maloletým deťom na čas po rozvode manželstva. V danom prípade by bolo pre túto vec zrejme užitočné prevziať úpravu z Českej republiky, kde súdy rozhodujú o ÚPP k maloletým deťom na čas do rozvodu aj na čas po rozvode v jednom konaní, ale samozrejme, že v osobitných prípadoch nie sú samostatné konania vylúčené. To by odstránilo stratu kontinuity úpravy pomerov rodičom k deťom pred aj po rozvode manželstva, ale umožnilo by to manželstvo rozviesť bez nevyhnutnosti existencie právoplatnej úpravy pomerov rodičov k mal. deťom na čas po rozvode. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo precizované, bol vypustený odsek 2. 	
SAK 	K Piatemu dielu Druhej časti návrhu  
V celom piatom diele chýbajú lehoty na rozhodnutie súdov v konaní. V konaniach vo veciach starostlivosti súdu o maloletých sú lehoty na rozhodnutie dôležité, pretože za posledné obdobie sa vo vecich starostlivosti súdu o maloleté deti konania čoraz viac predlžujú a medzi dvomi pojednávaniami prebehne dlhý čas, čím sa stáca potrebná kontinuita a aktualizácia skutkového stavu pre rozhodnutie súdu v konaní. Zároveň sa tak často vytvára pre dieťa negatívny jav – vystavovanie konfliktu lojality vo vzťahu k rodičom, s následným pocitom viny. Je nevyhnutné maloleté dieťa „zastabilizovať“ čím skôr, k čomu dopmôže stanovenie lehôt na rozhodnutie súdov.  	O 	N 	Predkladateľ sa zámerne vyhol ukladaniu lehôt, nakoľko to považoval za kontraproduktívne, keďže v mimosporovom konaní prevláda zásada materiálnej pravdy a dodržiavanie lehôt by sudcom znemožňovalo dôkladne zistiť skutočný stav veci. 	
SAK 	K § 117  
Je otázkou, prečo v § 117 nie je osobitne uvedené konanie o osvojiteľnosti a konanie o osvojení. Osobitná úprava nie je možno potrebná, ak by tieto konanie spadali pod písm. p). V siedmom diele sú konania o osvojiteľnosti a osvojení osobitne upravované. 	O 	N 	Uvedené konania sú upravené samostatne ako "Konania vo veciach osvojenia" v siedmom dieli druhej časti CMP. 	
SAK 	K § 118 ods. 1  
Navrhujeme zameniť navrhovaným spôsobom určovanú príslušnosť súdu, za príslušnosť určovanú výlučne podľa miesta, kde sa „maloletý obvykle zdržuje“; samozrejme, za súčasnej vhodnej úpravy § 119. Tým sa vylúčia aplikačné problémy v situáciách, kde sa jeden z rodičov bez súhlasu druhého rodiča presťahuje aj s dieťaťom, pričom druhý rodič bude namietať príslušnosť súdu pre neexistenciu dohody rodičov.  	O 	N 	Predkladateľ sa nestotožnil s návrhom, považuje dohodu rodičov alebo iný zákonný spôsob za najefektívnejšie určenie príslušnosti. 	
SAK 	K § 123  
Predmetné ustanovenie evokuje ustanovovanie opatrovníka iba na prípady „ad hoc“, t.j. na schválenie právneho úkonu, pretože odkaz na hmotnoprávny predpis zjavne v danom prípade nepostačuje. Podľa nášho názoru je potrebné v ustanoveniach piateho dielu navrhovaného zákona exaktne upraviť povinnosť súdu ustanoviť maloletému dieťaťu procesného - kolízneho opatrovníka (zákon s ním pracuje aj v ust. § 378 ods. 4) na zastupovanie maloletého v celom súdnom konaní. 	O 	N 	Povinnosť ustanoviť kolízneho opatrovníka maloletému explicitne vyplýva z osobitného predpisu, čo reflektuje pripomienkované ustanovenie CMP. 	
SAK 	K § 124 ods. 1 
Z navrhovaného znenia nie je zrejmé, aké prípady predkladateľ upravuje( kolízny opatrovník alebo opatrovník dieťaťa, ktoré nemôže zastúpiť jeho zákonný zástupca a pod.) . V niektorých formuláciách používa výraz „orgán sociálnoprávnej ochrany“ (napr. § 123) a v iných „orgán sociálnoprávnej ochrany a sociálnej kurately“. Je žiadúce zosúladiť terminológiu.  	O 	A 	 	
SAK 	K § 125 ods. 2  
Považujeme takúto úpravu za rozumnú aj užitočnú (zámer je bezpochyby v prospech maloletých detí), no upozorňujeme, že v navrhovanom znení je predmetná úprava nevynútiteľná, čím môže na strane účastníkov konania byť zneužitá na uskutočňovanie prieťahov alebo obštrukcií. 	O 	N 	Nebolo zámerom predkladateľa sankcionovať nesplnenie takejto povinnosti, súd nemôže účastníkov "nútiť" hrozbou sankcie k mimosúdnemu vyriešeniu veci. Ak sa účastníci majú záujem dohodnúť, nie je nevyhnutné hroziť im sankciou. 	
SAK 	K § 126  
V ustanovení chýbajú ďalšie formy náhradnej starostlivosti – osoby, ktorým bol maloletý zverený do náhradnej osobnej starostlivosti a pestún. 	O 	ČA 	predmetné ustanovenie bolo v zmysle pripomienok vypustené 	
SAK 	K § 128 ods. 1  
Upozorňujeme, že vzniká možná kolízia s inými ustanoveniami tohto návrhu zákona. Napríklad pri rozhodovaní v konaní o rozvod manželstva v časti ÚPP k maloletým deťom na čas po rozvode manželstva, je súd povinný podľa ust. § 24 Zákona o rodine rozhodnúť aj o zastupovaní a správe majetku dieťaťa. Bude o danej otázke rozhodovať uznesením? Zastupovanie a správa majetku § 117 písm., k), l) podľa navrhovanej úpravy (podľa textácie expresis verbis) nespadá pod veci, o ktorých rozhoduje súd rozsudkom. Taktiež chýba úprava pre rozhodnutia o osvojiteľnosti a osvojení. Nie je zrejmé, či sa v týchto veciach taktiež uvažuje, že súd bude rozhodovať uznesením. Vzniká tak kolízia s ust. §§ 149, 155 a 156 tohto návrhu zákona (u ktorých sa predpokladá rozhodovanie „rozsudkom“). Navrhujeme zosúladiť formu rozhodovania so zákonom o rodine.  	O 	ČA 	predkladateľ pripomienku čiastočne akceptoval a to tak, že precizoval ustanovenie § 116. Súd rozhoduje rozsudkom, pretože ide o spojené konanie 	
SAK 	K § 131 ods. 1  
Navrhujeme použiť vhodnejšiu formuláciu na konci odseku, napr. slová „na nenavrátenie maloletého“ nahradiť slovami „na nenariadenie návratu maloletého.“. 	O 	A 	 	
SAK 	K § 139  
V úvode písmena b) chýba slovo „ak“.  	O 	A 	 	
SAK 	K § 152  
Lehotu jedného roka považujeme za pridlhú. Ak je návrh podaný po dosiahnutí 17-teho roku veku dieťaťa, existuje vysoké riziko, že k osvojeniu nedôjde, čo by mohlo byť v rozpore s záujmom dieťaťa. 	O 	A 	 	
SAK 	K § 159  
V civilnom mimosporovom poriadku systémovo absentuje úprava prípadov, keď v priebehu konania o úpravu výkonu rodičovských práv povinností k mal. dieťaťu, dieťa dosiahne plnoletosť, a teda sa na obdobie po dosiahnutí plnoletosti koná iba o výživnom na toto dieťa. To spôsobuje nemalé aplikačné problémy v praxi. Je vhodné doplniť procesné ustanovenia, ktoré by tieto problémy odstraňovali. 	O 	N 	Predkladateľ nepovažuje uvedené za problematické. 	
SAK 	K § 198 ods. 3  
Z navrhovanej dikcie vyplýva, že táto lehota sa bude vzťahovať aj napr. na prípady absolútnej neplatnosti závetu poručiteľa. Domnievame sa, že absolútne neplatný závet nemôže byť konvalidovaný a nadobudnúť platnosť márnym uplynutím lehoty resp. nepodaním žaloby o určenie jeho neplatnosti v zákonom/ notárom stanovenej lehote. 	O 	N 	Pripomienka zrejme vychádza z nesprávneho výkladu ustanovenia. 	
SAK 	K § 247 ods. 4  
Platí navrhovaná úprava aj v prípade, ak by to bolo na ujmu zdravotného stavu podľa odseku 3? Môže nastať situácia, že bude predložené lekárske potvrdenie o zdravotnom stave osoby, v ktorom bude exaktne uvedené, že jej výsluch bude na ujmu zdravotného stavu. Osoba však o výsluch požiada. Domnievame sa, že súd by nemal preberať zodpovednosť za prípadné zhoršenie zdravotného stavu tejto osoby v dôsledku výsluchu na jej žiadosť. Táto pripomienka platí aj pre úpravu § 264 ods. 3 tohto návrhu.  	O 	N 	Je na úvahe súdu, aby o výsluchu rozhodol po posúdení a zvážení všetkých okolností a najmä - vhodným spôsobom vo vzťahu k vyslúchanému. 	
SAK 	K § 278  
Upozorňujeme na našu pripomienku k § 123. Upozorňujeme, že v ustanoveniach o konaní o starostlivosti súdu o maloletých nie je riešený procesný – kolízny opatrovník, ale opatrovník „ad hoc“ (na úkon). 	O 	ČA 	ustanovenie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené 	
SAK 	K § 303 ods. 2  
Z dikcie nie je zrejmé, o čom vydáva registrový súd uznesenie- či o tom, že niekto navrhol , aby ho súd pribral ako účastníka do konania, alebo o tom, že ho súd do konania priberá, alebo o tom, že súd zamieta jeho návrh na pribratie do konania. Odporúčame nasledovné znenie druhej vety v odseku 2: „Registrový súd vydá uznesenie, ktorým rozhodne či priberie takúto osobu ako účastníka do konania, alebo či jej návrh na pribratie ako účastníka do konania zamietne.“  	O 	N 	Predkladateľ sa nestotožnil s navrhovanou zmenou. 	
SAK 	K § 312 ods. 2  
Rovnaká pripomienka ako k § 303 ods. 2. Odporúčame nasledovné znenie druhej vety v odseku 2: „Registrový súd vydá uznesenie, ktorým rozhodne či priberie takúto osobu ako účastníka do konania, alebo či jej návrh na pribratie ako účastníka do konania zamietne.“  	O 	N 	Navrhovaná úprava predstavuje kazuistické riešenie, čomu sa chcel predkladateľ vyhnúť. 	
SAK 	K § 351 ods. 2  
Slová „upovedomí notár o tejto žiadosti všetky osoby uvedené v § 347“ navrhujeme nahradiť slovami „upovedomenie o tejto žiadosti notár doručí všetkým osobám uvedeným v § 347 do vlastných rúk“. Vzhľadom na dôležitosť tohto upovedomenia, navrhujeme, aby bol notár zaviazaný upovedomenie doručiť dotknutým osobám do vlastných rúk. 	O 	A 	 	
SAK 	K Tretej časti návrhu 
Zastávame názor, že ustanovenia tretej časti je nevyhnutné dopracovať a doplniť do nich najmä lehoty na rozhodnutie súdov, a to ako prvostupňových, tak aj odvolacích. Považujeme za rozumné prevziať prevažnú časť doterajšej úpravy ustanovení § 76 a nasl. OSP, ktorých opakovanú novelizáciu si vyžiadala práve prax. Ak tieto ustanovenia, ktoré sú pre prax veľmi dôležité, nebudú vyprecizované, stanú sa bezzubým nástrojom zákona, bez možnosti ich použitia. Tým budú práve a najmä maloleté deti ohrozené na svojich právach a právom chránených záujmoch. Napriek tomu, že rozumieme, že doposiaľ platné lehoty pre rozhodovanie súdov o návrhoch na nariadenie predbežného opatrenia (§ 76 a nasl. OSP) sú v niektorých prípadoch krátke a pre preťaženosť súdov v nich súdy nie sú schopné rozhodnúť, nemožno v daných prípadoch (práve preto, že ide o naliehavosť situácie a jej neodkladnosť) lehotu nestanoviť.  	O 	N 	Koncepcia už pri tvorbe Legislatívneho zámeru rekodifikácie civilného práva procesného bola schválená s čo najmenším počtom lehôt - predkladateľ túto koncepciu dodržal vo všetkých procesných civilných kódexoch.  	
SAK 	K § 380  
Prax ukázala, že je žiadúce, aby súd mal možnosť v konaní vydať opatrenie aj o „zverení“ dieťaťa do starostlivosti niektorého z rodičov; nemusí teda ísť len o prípad „odovzdania“ dieťaťa (pričom otázka zverenia zostáva nevyriešená) ale jeho „zastabilizovanie“ u konkrétneho rodiča, z dôvodu hrozby napr. únosu druhým rodičom. Odovzdanie dieťaťa neznamená jeho zverenie tomu, koho označil súd. Navrhujeme preto predmetné ustanovenie doplniť a dopracovať.  	O 	N 	Inštitút neodkladného opatrenia podľa tohto ustanovenia plní funkciu iba na čas do skončenia konania, čomu zodpovedá jeho formulácia. 	
SAK 	K § 381 ods. 1 
Za slovo „povoliť“ navrhujeme vložiť slová „tomuto orgánu“. Cieľom je presne stanoviť, komu má byť povolený vstup. 	O 	N 	Predkladateľ navrhované považuje za dostatočne zrejmé, vyplýva zo systematického výkladu. 	
SAK 	K § 381 ods. 2  
Za slovo „opatrenia“ navrhujeme vložiť slová „podľa odseku 1“. Doplnenie má spresňujúci charakter.  	O 	N 	Predkladateľ navrhované považuje za dostatočne zrejmé, vyplýva zo systematického výkladu. 	
SAK 	K § 383 ods. 1 
Zrejme sa týmto ustanovením má na mysli vylúčenie vyživovacej povinnosti spod výkonu rozhodnutia. Je však potrebné exaktne uviesť túto výnimku, ak predkladateľ neuvedie odkaz na ustanovenie osobitného predpisu, riešiaceho exekúciu na výživné.  	O 	N 	Predkladateľ navrhované považuje za dostatočne zrejmé, vyplýva zo systematického výkladu. 	
SAK 	K § 384 ods. 1  
Upozorňujeme na našu pripomienku k § 118. Navrhujeme zameniť takto určovanú príslušnosť súdu, za príslušnosť určovanú výlučne podľa miesta, kde sa „maloletý obvykle zdržuje“, inak nastanú aplikačné problémy pri určovaní miestnej príslušnosti súdu na výkon rozhodnutia. 	O 	N 	Predkladateľ mal pri tvorbe právnej úpravy na pamäti najmä najlepší záujem maloletého a z tohto dôvodu pokladá určenie príslušnosti v navrhovanom znení za najlepšie riešenie. 	
KOZ SR 	: Stanovisko k návrhu zákona civilný mimosporový poriadok  
KOZ SR nemá k predmetnému návrhu pripomienky. 
 	O 	A 	 	
KOZ SR 	: Stanovisko k návrhu zákona civilný mimosporový poriadok  
KOZ SR nemá k predmetnému návrhu pripomienky.  	O 	A 	 	
KOZ SR 	K predloženému Návrhu zákona Civilného sporového poriadku má KOZ SR tieto pripomienky 
KOZ SR pozitívne hodnotí predložený návrh Civilného sporového poriadku, ktorý bude znamenať veľký prínos pre zabezpečenie spravodlivej a účinnej ochrany práv občanov Slovenskej republiky. Predložený Návrh Civilného sporového poriadku bude zároveň prínosom aj pre spravodlivé a účinné riešenie pracovnoprávnych sporov, na ktoré sa sústreďuje záujem odborov ako zástupcov zamestnancov ustanovených Ústavou Slovenskej republiky. Súčasne sa dá predpokladať, že prijatie novej a modernej právnej úpravy civilných sporov prispeje k zrýchleniu a skvalitneniu práce celej Slovenskej justície. Osobitne kladne KOZ SR hodnotí ustanovenie § 308, ktorým sa opätovne ustanovuje možnosť zamestnanca v pracovnoprávnom spore si zvoliť za zástupcu odborovú organizáciu. KOZ SR oceňuje aj ustanovenie o povinnosti súdu vo veci poučenia slabšej strany sporu a možnosti súdu vykonať dôkazy, ktoré zamestnanec v spore nenavrhol, posilňuje sa tým ochrana zamestnanca, ktorý je vždy slabšou stranou v spore. 

Napriek pozitívnemu hodnoteniu predloženého návrhu Civilného sporového poriadku (ďalej len „CSP“), KOZ SR uplatňuje aj pripomienky. Už v Stanovisku k Návrhu legislatívneho zámeru rekodifikácie civilného práva procesného KOZ SR žiadala vytvorenie osobitných pracovných súdov. Napriek prísľubu Ministerstva spravodlivosti SR v rozporovom konaní, predložený Návrh CSP nepredpokladá vytvorenie osobitných pracovnoprávnych senátov, resp. kauzálne príslušných súdov pre spory s ochranou slabšej strany. 

Pripomienky KOZ SR k jednotlivým ustanoveniam CSP: 

Bod 1: 

KOZ SR žiada vytvorenie osobitných pracovnoprávnych senátov. 

Zásadná pripomienka. 

Bod 2: 

Do časti: Kauzálna príslušnosť súdu 

Za § 27 vložiť nový § 28, ktorý znie: 

„Príslušnosť v sporoch z kolektívnych pracovnoprávnych sporov, štrajku a výluky 

(1) Na konanie v sporoch z kolektívnych pracovnoprávnych sporov a štrajku je príslušný Krajský súd. 

(2) Na konanie o odvolaní proti rozhodnutiu vydanému v konaní v sporoch podľa odseku 1 je príslušný najvyšší súd.“ 

Odôvodnenie 

Podľa zákona č. 2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní v platnom znení (§ 14 ods. 1: Krajský súd zruší na návrh zmluvnej strany rozhodnutie rozhodcu o plnení záväzkov z kolektívnej zmluvy, ak je v rozpore s právnymi predpismi alebo kolektívnymi zmluvami (§ 5). Príslušným je krajský súd, v ktorého obvode má sídlo zmluvná strana, proti ktorej tento návrh smeruje. 

Zamestnávateľ, prípadne organizácia zamestnávateľov alebo prokurátor môžu podať návrh na určenie nezákonnosti štrajku na krajský súd, v ktorého obvode má sídlo príslušný odborový orgán, proti ktorému tento návrh smeruje. Príslušný odborový orgán alebo prokurátor môžu podať návrh na určenie nezákonnosti výluky na krajský súd, v ktorého obvode má sídlo príslušný zamestnávateľ, proti ktorému tento návrh smeruje. 

Zásadná pripomienka. 

Bod 3: 

Doplniť ustanovenie § 299, nové znenie: 

„Žalobca sa môže dať v antidiskriminačnom spore zastupovať Slovenským národným strediskom pre ľudské práva alebo odborovou organizáciou.“ 

Odôvodnenie 

Odborové organizácie uvádzajú vo svojich Stanovách a vnútorných dokumentoch ochranu svojich členov aj v oblasti rovnakého zaobchádzania. 

Zásadná pripomienka. 

Bod 4: 

Doplniť ustanovenie § 303, nové znenie: 

„Žalobca môže predložiť alebo označiť všetky skutočnosti a dôkazy na preukázanie svojich tvrdení najneskôr do vyhlásenia rozhodnutia vo veci samej. Žalovaný je povinný preukázať, že neporušil zásadu rovnakého zaobchádzania. Ustanovenia o sudcovskej koncentrácii sa nepoužijú.“ 

Odôvodnenie: 

Ide o obrátené dôkazné bremeno. V rámci opatrení na zabezpečenie rovného zaobchádzania a eliminácie diskriminácie existuje inštitút tzv. obráteného resp. preneseného dôkazného bremena, kedy sa dôkazné bremeno akoby presúva zo strany žalobcu na žalovaného. Príslušná smernica ukladá štátom povinnosť zabezpečiť jednotlivcom, ktorých právo na rovnaké zaobchádzanie bolo nerešpektovaním antidiskriminačných ustanovení porušené, právo domáhať sa ochrany na súde alebo inom na to určenom orgáne štátu. Pozícia dotknutých osôb poznačených diskrimináciou je uľahčená aj tým, že pri uplatňovaní práv vyplývajúcich z antidiskriminačných smerníc sa aplikuje tzv. obrátené dôkazné bremeno. 

Zásadná pripomienka. 

Bod 5: 

Doplniť ustanovenie § 307, nové znenie: 

„Individuálny pracovnoprávny spor na účely tohto zákona je spor medzi zamestnancom a zamestnávateľom vyplývajúci z pracovnoprávnych a iných obdobných pracovných vzťahov“. 

Odôvodnenie: 

Ustanovenie § 307 a nasledujúce CSP zavádza novú definíciu tzv. pracovnoprávneho sporu, za ktorý pokladá výlučne „spor medzi zamestnancom a zamestnávateľom vyplývajúci z pracovnoprávnych a iných obdobných vzťahov“. Predmetné vymedzenie nekorešponduje s existujúcou doktrínou teoretického vymedzenia pracovnoprávnych sporov vedy pracovného práva, keďže úplne opomína problematiku riešenia kolektívnych pracovnoprávnych sporov, ktoré spolu s individuálnymi pracovnoprávnymi spormi tvoria tzv. pracovnoprávne spory. Keďže žiadny iný pracovnoprávny predpis pojem „pracovnoprávny spor“ nevymedzuje, máme za to, že procesnoprávny predpis v uvedenej súvislosti namiesto hmotnoprávneho predpisu predostiera legálne vymedzenie pracovnoprávneho sporu nešťastne aj pre oblasť samotného hmotného práva v podobe Zákonníka práce a zákona o kolektívnom vyjednávaní, pričom do svojej obsahovej bázy nezhŕňa vôbec otázku kolektívnych pracovnoprávnych sporov. Z dikcie návrhu zákona máme za to, že úmyslom zákonodarcu bolo riešiť výlučne otázku príslušnosti súdov pre rozhodovanie individuálnych sporov v zmysle §14 Zákonníka práce a nie kolektívnych sporov, pre riešenie ktorých sú príslušné inštitúty v zmysle zákona o kolektívnom vyjednávaní (sprostredkovateľ a rozhodca). V uvedenej súvislosti preto odporúčame navrhovateľovi prehodnotiť celkový prístup k formulácií predmetných ustanovení, resp. zaoberať sa aj otázkou riešenia kolektívnych sporov v priamej nadväznosti na zákon o kolektívnom vyjednávaní. 

Je nelogické, že v predloženom návrhu CSP § 307 chýba na konci vety slovo „pracovných“, za predpokladu, že predmetné ustanovenie má vymedziť vecnú príslušnosť tzv. pracovnoprávnych sporov. Pri zohľadnení základnej vecnej pôsobnosti Zákonníka práce a iných pracovnoprávnych predpisov, vzťahujú sa tieto výlučne na právne vzťahy založené normami pracovného práva a z ich pôsobnosti sú vylúčené všetky ostatné právne vzťahy. Uvedená formulácia síce predpokladá existenciu tzv. pracovnoprávneho vzťahu, súčasne však k nej priraďuje aj všetky iné obdobné vzťahy, ktoré podľa predmetného znenia môžu predstavovať v praxi aj obchodnoprávne a občianskoprávne vzťahy. Keďže za pracovnoprávne vzťahy sa primárne pokladajú vzťahy založené pracovnou zmluvou a dohodou o prácach vykonávaných mimo pracovný pomer, obdobnými vzťahmi z pohľadu realizácie práv a povinností by boli napr. aj zmluva o dielo, výkon podnikateľskej činnosti podľa živnostenského zákona, príkazná zmluva, mandátna zmluva a podobne. Predpokladáme však, že nebolo úmyslom zákonodarcu, aby prostredníctvom osobitného typu súdneho konania s ochranou slabšej strany riešil spory vznikajúce medzi rôznymi inými subjektmi, ktoré sa dokonca môžu formálne v texte zmluvy označiť aj za zamestnanca a zamestnávateľa, hoci nimi v zmysle §7 a § 11 Zákonníka práce nie sú a ani nemôžu byť, lebo nenapĺňajú základné definičné znaky vymedzenia pojmu závislá práca, zamestnanec a zamestnávateľ. 

Do predmetnej definície práce s odkazom na § 7 a § 11 navrhujeme doplniť slovo „pracovných“. 

Zásadná pripomienka. 

Bod 6: 

Doplniť ustanovenie § 315, nové znenie: 

(1) Pred začatím konania, počas konania a po jeho skončení, môže súd nariadiť neodkladné opatrenie. 

(2) Neodkladné opatrenie súd nariadi iba za predpokladu, ak sledovaný účel nie je možné dosiahnuť zabezpečovacím opatrením. 

(3) Neodkladné opatrenie nemôže súd nariadiť v prípade štrajku a výluky. 

Zásadná pripomienka. 

Bod 7: 

Zmeniť ustanovenie § 411 ods. 2, nové znenie: 

„V sporoch s ochranou slabšej strany nie je prípustné dovolanie, ak výrok odvolacieho súdu o peňažnom plnení neprevyšuje výšku minimálnej mzdy; na príslušenstvo sa neprihliada.“ 

Odôvodnenie: 

Stanovená hranica prekročenia trojnásobku minimálnej mzdy v okamihu vzniku možnosti podania dovolania je podľa nášho názoru príliš vysoká. Vychádzame pritom z reálnej výšky priemerných miezd zamestnancov, resp. výšky samotnej minimálnej mzdy, kde suma trojnásobku by predstavovala hranicu 1000 Eur hodnoty sporu. Štandardná výška pracovnoprávnych sporov, aspoň z našich vlastných skúseností, predstavuje hodnotu menšiu ako 1000 Eur bez príslušenstva, spravidla je to výška dvojmesačnej nevyplatenej mzdy zamestnanca. Pri zohľadnení funkcie a dôležitosti poskytovania mzdy na mesačnej báze pri rešpektovaní vysokého ohrozenia rizikom chudoby a nízkej miery vlastných úspor zamestnancov, máme za to, že hranica stanovená trojnásobkom minimálnej mzdy zásadne obmedzuje prístup k právu na spravodlivý súdny proces. S prihliadnutím na princípy všeobecnej spravodlivosti, na ktorých spočíva tento zákon, ako vyplýva z Čl. 4 ods. 2 tohto Návrhu CSP nepovažuje KOZ SR za správne a spravodlivé obmedzovať dostupnosť spravodlivého rozhodnutia pracovnoprávneho sporu zamestnanca takou výškou, ktorá presahuje mesačnú mzdu zamestnanca. Obmedzila by sa tým možnosť zamestnanca vymôcť si právnou cestou jeho právo na mzdu za vykonanú prácu. Podľa názoru KOZ SR by sa ustanovením trojnásobku minimálnej mzdy pre dostupnosť opravného prostriedku obmedzila právna istota zamestnanca a podľa ustanovenia Čl. 2 ods. 2 Návrhu CSP „Právna istota je stav, v ktorom každý môže legitímne očakávať, že jeho spor bude rozhodnutý v súlade s ustálenou rozhodovacou praxou najvyšších súdnych autorít.“ 

Pritom je nevyhnutné zohľadniť aj sociálny aspekt tejto problematiky, keďže mzda je jediným zdrojom živobytia zamestnanca a jeho rodinných príslušníkov a preto nemožno zákonom obmedziť jej vymožiteľnosť. 

Zásadná pripomienka. 

Bod 8: 

Zmeniť ustanovenie § 418, nové znenie: 

„Dovolateľ musí byť v dovolacom konaní zastúpený advokátom alebo odborovou organizáciou a osoba, ktorá za ňu koná musí mať právnické vzdelanie druhého stupňa. Dovolanie a iné podania dovolateľa musia byť spísané advokátom alebo odborovou organizáciou. To neplatí, ak 

je dovolateľom fyzická osoba, ktorá má právnické vzdelanie druhého stupňa, 
je dovolateľom právnická osoba a osoba, ktorá za ňu koná alebo jej zamestnanec má právnické vzdelanie druhého stupňa.“ 

Odôvodnenie: 

S ohľadom na § 308 návrhu požadujeme doplniť do ustanovenia § 418 možnosť zastúpenia zamestnanca aj v dovolacom konaní odborovou organizáciou s podmienkou, že osoba, ktorá za odborovú organizáciu koná má právnické vzdelanie druhého stupňa. Tým sa zabezpečí odbornosť zástupcu na rovnakej úrovni ako pri právnickej osobe, ktorá je dovolateľom podľa ods. b) tohto návrhu zákona. 

V uvedenej súvislosti poukazujeme na nejednoznačnosť formulácie § 308, ktorý predpokladá zastúpenie zamestnanca odborovou organizáciou „v pracovnoprávnom spore“, za ktorého súčasť musíme považovať aj dovolacie konanie, keďže neprišlo k právoplatnému ukončeniu a vyriešeniu pracovnoprávneho sporu. Máme preto za to, že ide o rozpor medzi uvádzanými ustanovenia návrhu a z pohľadu účelnosti i významu existencie zastúpenia odborovou organizáciou v pracovnoprávnom spore i súdnom konaní ako takom, je pripustenie zastúpenia zamestnanca odborovou organizáciou aj v dovolacom konaní za logické a pochopiteľné. Najmä v okamihu, keď sa dovolacie konanie stáva súčasťou súdneho konania a nepredstavuje už mimoriadny spôsob opravného konania vo vzťahu k právoplatnému rozhodnutiu súdu. 

Zásadná pripomienka. 

Bod 9: 

KOZ SR opätovne uplatňuje svoju pripomienku ako pri návrhu Legislatívneho zámeru rekodifikácie civilného práva procesného na oslobodenie všetkých podaní v pracovnoprávnych vzťahoch od súdnych poplatkov. 

Zásadná pripomienka. 

 	Z 	ČA 	Poukazujeme na skutočnosť, že KOZ SR si uplatnili pripomienky k Civilnému mimosporovému poriadku, v skutočnosti ich však chceli uplatniť k Civilnému sporovému poriadku. 

Vyhodnotenie: 

Pracovnoprávne senáty A - KOZ sa zúčastnilo na rozporovom konaní k tejto otázke dňa 30.10.2014. MS SR po diskusii pripomienku KOZ akceptovalo tak, že sa vytvorí kauzálna príslušnosť a tieto veci bude rozhodovať 8 súdov (pre obvod každého krajského súdu jeden), ktoré budú rozhodovať individuálne aj kolektívne pracovné spory. KOZ s takýmto riešením súhlasí. 

Oslobodenie od SUP N - KOZ sa zúčastnilo na rozporovom konaní k tejto otázke dňa 30.10.2014, keďže súdne poplatky nie sú v gescii MS SR, KOZ vzalo pripomienku späť. 

Kauzálna príslušnosť súdu: ČA - Pripomienka súvisí s predchádzajúcou pripomienkou KOZ (vytvorenie samostatných senátov), bola vyriešená teda tak, ako je uvedené v odôvodnení predchádzajúcej pripomienky. Rozpor odstránený. 

§ 299 A - Pripomienka na rozporovom konaní dňa 30.10.2014 akceptovaná tak, že sa rozšíri definícia pracovnoprávnych sporov v § 307 tak, aby sa za pracovnoprávny spor považoval aj spor, ktorý vyplýva zo zásady rovnakého zaobchádzania, ak súvisí s pracovnoprávnym sporom. S takýmto riešením KOZ súhlasí. Rozpor odstránený. 

§ 303 A - Po rozporovom konaní dňa 30.10.2014 vyriešené zdôraznením špecifikácie antidiskriminačného zákona (resp. "predpisov o rovnakom zaobchádzaní a o ochrane pred diskrimináciou") v § 306. KOZ s takým riešením súhlasí. Rozpor odstránený. 

§ 307 A 

§ 315 Dňa 30.10.2014 sa uskutočnilo rozporové konanie, na ktorom sa KOZ ustúpila zo zásadnej pripomienky, rozpor je odstránený. 

§ 411 ČA - predkladateľ zvolil kompromisné riešenie - dvojnásobok minimálnej mzdy. Dňa 30.10.2014 sa uskutočnilo rozporové konanie k tejto pripomienke, KOZ s riešením súhlasí, rozpor je odstránený. 

§ 418 A 
 	
NBS 	 
V predloženom návrhu sa viac krát text zákona odvoláva na osobitné predpisy. V niekoľkých prípadoch je uvedená poznámka pod čiarou s príkladom týchto osobitných právnych predpisov, avšak nie dôsledne. Považujeme preto za potrebné doplniť poznámky pod čiarou, v ktorých by podľa nášho názoru mali byť osobitné predpisy, na ktoré sa konkrétne ustanovenia odvolávajú, aspoň príkladmo uvedené. Ide o nasledujúce navrhované ustanovenia: 
§ 108; § 110 ods. 2; § 114 ods. 1 a ods. 2; § 117 písm. p); § 120; § 144 ods. 1 a ods. 2; § 151 ods. 3; § 165 ods. 2 písm. b); § 220 ods. 2; § 257 ods. 1; § 276; § 299 ods. 2; § 323 ods. 2 písm. a) ; § 356 ods. 1; § 370; § 383 ods. 3; § 396 ods. 1 písm. a) a b); § 402 ods. 2. 

 	O 	N 	predkladateľ nie vždy mohol špecifikovať právny predpis v normatívnom texte, v niektorých prípadoch to vyplýva z dôvodovej správy alebo je zrejmé, o aký právny predpis ide. 	
NKSR 	Všeobecné pripomienky 
1. V návrhu zákona navrhujeme ponechať inštitút Osvedčenie o dedičstve. 

Dôvod: 
Ak je účelom novej úpravy zjednodušiť a zrýchliť konanie o dedičstve, tak zrušením inštitútu osvedčenia o dedičstve sa dosiahne opak. Tento inštitút nepochybne zjednodušuje a zrýchľuje konanie, v ktorom dochádza k dohode účastníkov, a to aj v nadväznosti na inštitút pokračovania v dedičskom konaní. 
S osvedčením o dedičstve počíta aj vládou SR schválený Legislatívny zámer Občianskeho súdneho poriadku a v zmysle čl. 11 ods. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR je legislatívny zámer schválený vládou pre predkladateľa záväzným podkladom na vypracovanie návrhu zákona. 
Rovnako európska legislatíva v dedičských veciach zaviedla inštitút Európske osvedčenie o dedičstve, a to konkrétne v Nariadení Európskeho parlamentu a rady (EÚ) č. 650/2012 o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní a výkone rozhodnutí a prijatí a výkone verejných listín v dedičských veciach a o zavedení európskeho osvedčenia o dedičstve. 

2. Návrh zákona navrhujeme doplniť o novelu vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 31/1993 Z. z. o odmenách a náhradách notárov v znení neskorších predpisov. 

Dôvod: 
Navrhovaná právna úprava v súlade s Legislatívnym zámerom Občianskeho súdneho poriadku zveruje notárom nové agendy, a to konanie o umorenie listiny a konanie o úschovách. Je však v rozpore s § 95 zákona SNR č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov (ďalej len „Notársky poriadok“), aby toto konanie viedol notár bez nároku na odmenu, náhradu hotových výdavkov a náhradu za stratu času. 
Rovnako v rámci konania o dedičstve notár v určitých prípadoch vykonáva aj likvidáciu dedičstva, čo je časove aj odborne náročná činnosť. Preto aj za likvidáciu dedičstva navrhujeme odmenu vo výške ako za prejednanie dedičstva. Táto odmena je neporovnateľne nižšia ako odmena likvidátora podľa vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 526/2004 Z. z. o určení výšky výdavkov a odmeny za výkon funkcie likvidátora. 
Po akceptovaní uvedenej pripomienky je potrebné predložiť novelu vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 31/1993 Z. z. o odmenách a náhradách notárov v znení neskorších predpisov, ktorú Notárska komora SR predložila Ministerstvu spravodlivosti SR. 

3. Do návrhu zákona navrhujeme doplniť právomoc notára vykonať zápis údajov do obchodného registra, zmenu zapísaných údajov, výmaz zapísaných údajov a ukladanie listín do zbierky listín podľa osobitného zákona (zákona o obchodnom registri). 

Dôvod: 
Aj súčasný Občiansky súdny poriadok odlišuje zápis údajov do obchodného registra podľa § 352a OSP od rozhodovacej činnosti súdu vo veciach obchodného registra podľa § 200a a nasl. OSP, pričom zápis, výmaz a zmena zapísaných údajov predstavujú technické úkony vloženia týchto údajov do verejného registra. Nakoľko nejde o klasickú rozhodovaciu činnosť súdu, je namieste zveriť túto právomoc aj inému subjektu – notárom, ktorí sú na túto činnosť vybavení tak odborne (na rozdiel od vyšších súdnych úradníkov majú zloženú notársku alebo inú odbornú právnickú skúšku) ako aj technicky. 
Uvedené navrhujeme z dôvodu naplnenia hlavného zámeru rekodifikácie civilného práva procesného, a to odbremeniť súdy a urýchliť občianske súdne konanie. S uvedenou požiadavkou súhlasí aj Rekodifikačná komisia pre Občiansky súdny poriadok. V zápisnici z jej zasadnutia je uvedené, že je potrebné túto možnosť prerokovať so Slovenskou advokátskou komorou. Nie je nám však jasné z akého titulu sa má takéto vážne rozhodnutie podmieňovať súhlasom jednej z viacerých právnických profesijných komôr. V tejto záležitosti sa nám javí rozumnejšie daný návrh prerokovať skôr so súdmi ako s advokátmi. 
Po akceptovaní uvedenej pripomienky je potrebné predložiť novelu zákona č. 530/2003 Z. z. o obchodnom registri v znení neskorších predpisov, ktorú Notárska komora SR predložila Ministerstvu spravodlivosti SR. 	Z 	ČA 	1. Na rozporovom konaní ktoré sa konalo 7.11.2014 NKSR akceptovala stanovisko MS SR a ustúpilo zo zásadnej pripomienky. Inštitút osvedčenia o dedičstve bol nahradený vydávaním uznesení. 

2. MS SR akceptovalo pripomienku, avšak k zmene vyhlášky bude možné pristúpiť až v priebehu legisvakancie, tak ako to vyplýva z návrhu uznesenia vlády.Na rozporovom konaní ktoré sa konalo 7.11.2014 NKSR s navrhovaným riešením súhlasila. Rozpor bol odstránený. 

3. Na rozporovom konaní ktoré sa konalo 7.11.2014 MS SR akceptovalo zásadnú pripomienku NK SR, ktorá bude do CMP zapracovaná v § 290 ods. 1 "Na konanie vo veciach obchodného registra je kauzálne príslušným registrový súd, ak osobitný predpis neustanoví inak." 	
NKSR 	K §16 

1. V § 16 ods. 1 navrhujeme slová „súd poverí notára“ nahradiť slovami „je notár poverený“. 

Dôvod: 
Na notára ako súdneho komisára by mala byť kompetencia konať a rozhodovať vo veciach určených týmto zákonom (dedičské konanie, konanie u umorenie listiny, konanie o úschovách) delegovaná zákonom, nie rozhodnutím súdu. Súd by v tejto veci uskutočňoval len organizačné úkony, aby boli notári určovaní v daných veciach rovnomerne a nedochádzalo tak k zbytočným prieťahom v konaniach. 
V zmysle § 50 a 51 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch, sa rozvrhom práce rozumie akt riadenia predsedu súdu, ktorým sa riadi organizácia práce súdu pri zabezpečovaní výkonu súdnictva na príslušný kalendárny rok. Rozvrh práce obsahuje spôsob poverovania notárov úkonmi v konaní o dedičstve a ich zastupovanie, čo považujeme za dostatočné. 
Túto zmenu treba následne premietnuť do celého textu návrhu zákona. 

2. V § 16 ods. 1 navrhujeme vypustiť legislatívnu skratku „(ďalej len „poverenie“)“. 

Dôvod: 
V zmysle Legislatívnych pravidiel vlády SR (príloha č. 5 bod 8) má legislatívna skratka nahradiť určité za sebou sa opakujúce slová. V § 16 ods. 1 však o takýto prípad nejde. 

3. V § 16 navrhujeme doplniť nový odsek 2, ktorý znie: „Notár, ktorý má v danej veci konať a rozhodovať je určený rozvrhom práce (§ 166 tohto zákona). 
Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 3. 

Dôvod: 
Na notára ako súdneho komisára by mala byť kompetencia konať a rozhodovať vo veciach určených týmto zákonom (dedičské konanie, konanie u umorenie listiny, konanie o úschovách) delegovaná zákonom, nie rozhodnutím súdu. Súd by v tejto veci uskutočňoval len organizačné úkony, aby boli notári určovaní v daných veciach rovnomerne a nedochádzalo tak k zbytočným prieťahom v konaniach. 
V zmysle § 50 a 51 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch, sa rozvrhom práce rozumie akt riadenia predsedu súdu, ktorým sa riadi organizácia práce súdu pri zabezpečovaní výkonu súdnictva na príslušný kalendárny rok. Rozvrh práce obsahuje spôsob poverovania notárov úkonmi v konaní o dedičstve a ich zastupovanie, čo považujeme za dostatočné. 	O 	ČA 	1. N - návrh zachováva koncepciu poverovania notára v konkrétnej veci. 2. - A, 3. - N - obsah pripomienky vyplýva z konania o dedičstve. 	
NKSR 	K §18 
Navrhujeme vypustiť § 18. 

Dôvod: 
Notár ako súdny komisár má podľa návrhu zákona postavenie sudcu a ustanovenia o odňatí veci sudcom sú upravené v civilnom sporovom poriadku. Rovnako na notára ako súdneho komisára bude platiť všeobecná úprava sťažností, disciplinárny dohľad, súdne prieťahy konštatované ústavným súdom a pod. Bolo by nespravodlivé, keby musel iný notár dokončiť reštančnú vec za notára, ktorý sa bez postihu za ten čas môže venovať novým a ekonomicky zaujímavejším prípadom. Sme toho názoru, že každý sudca ako aj každý notár má rovnaké predpoklady na to, aby veci pridelené podľa rozvrhu práce aj riadne skončili. 	O 	N 	Notár ako súdny komisár nemá postavenie sudcu, len úkonom notára sa priznávajú rovnaké účinky ako úkonom súdu.  	
NKSR 	K §19 ods.1 
V § 19 ods. 1 navrhujeme vypustiť slová „alebo jeho zamestnancov“. 

Dôvod: 
Zamestnanci notára v zmysle Notárskeho poriadku a výnosu Ministerstva spravodlivosti SR, ktorým sa vydáva Kancelársky poriadok pre notárov, vykonávajú úkony v konaní o dedičstve len na základe poverenia od daného notára. Je úplne postačujúce upraviť vylúčenie notára, keďže všetky oprávnenia zamestnancov notára vychádzajú z jeho osoby a oprávnení. 	O 	N 	Ustanovenia notárskeho poriadku o vylúčení zamestnanca notára sa aplikujú iba na notárske úkony, nie na úkony notára ako súdneho komisára. 	
NKSR 	K §21 
V § 21 navrhujeme za slovami „zástupca notára“ nahradiť čiarku slovom „alebo“ a vypustiť slová „alebo ak je vymenovaný nový notár“. 

Dôvod: 
Notársky poriadok nepozná ustanovenie nového notára do funkcie (ako nástupcu), ani pokračovanie vo výkone notárskeho úradu po notárovi, ktorého výkon notárskeho úradu zanikol. V prípade zániku výkonu notárskeho úradu nastupuje zákonný postup, ktorý spravidla trvá niekoľko mesiacov (vyhlásenie výberového konania, jeho uskutočnenie, vyhlásenie výsledkov, menovanie ministrom, dokonca menovaný notár má 3-mesačnú lehotu na otvorenie notárskeho úradu odo dňa menovania), preto v praxi dochádza k súdnemu prerozdeľovaniu neskončených dedičských spisov medzi notárov v rámci obvodu rovnakého súdu. 	O 	A 	 	
NKSR 	K §51 
V § 51 navrhujeme doplniť na koniec slová „a náhrada za stratu času.“ 

Dôvod: 
Trovami konania nie sú len odmena notára a jeho hotové výdavky, ale aj náhrada za stratu času podľa § 18 ods. 1 písm. b) vyhlášky Ministerstva spravodlivosti SR č. 31/1993 Z. z. o odmenách a náhradách notárov v znení neskorších predpisov. 	O 	N 	V odmene notára je zahrnutá aj náhrada za stratu času. 	
NKSR 	K §52 
V § 52 navrhujeme doplniť na koniec slová „a náhrada za stratu času .“ 

Dôvod: 
Trovami konania nie sú len odmena správcu dedičstva a jeho hotové výdavky, ale aj náhrada za stratu času podľa § 18 ods. 1 písm. b) vyhlášky Ministerstva spravodlivosti SR č. 31/1993 Z. z. o odmenách a náhradách notárov v znení neskorších predpisov . 	O 	N 	V odmene notára je zahrnutá aj náhrada za stratu času. 	
NKSR 	K §54 
V § 54 ods. 1 až 4 navrhujeme slová „odmena notára a jeho hotové výdavky“ v príslušnom tvare nahradiť slovami „trovy konania“ v príslušnom tvare. 

Dôvod: 
Z navrhovanej úpravy vyplýva, že trovami konania sú aj odmena notára za vykonané úkony súdneho komisára a jeho hotové výdavky a po doplnení podľa predchádzajúcich bodov aj jeho náhrada za stratu času (§ 51) a tiež aj odmena správcu dedičstva a jeho hotové výdavky a po doplnení podľa predchádzajúcich bodov aj jeho náhrada za stratu času (§ 52). Pritom v navrhovanej úprave sa v § 54 ods. 1 až 4 hovorí len o odmene notára a jeho hotových výdavkov a nie aj o odmene správcu dedičstva a jeho hotových výdavkov, pričom by bolo vhodné toto doplniť ešte o náhradu za stratu času a preto kvôli stručnosti by postačilo uvádzať pojem „trovy konania“, čo by zahŕňalo aj odmenu správcu dedičstva, jeho hotových výdavkov a náhrad za stratu času popri odmene notára, jeho hotových výdavkov a náhrad za stratu času. 

§ 54 ods. 1 navrhujeme nahradiť týmto znením: 

„(1) V konaní o dedičstve platí trovy konania dedič, ktorý nadobudol dedičstvo, ktoré nie je predlžené. Ak je dedičov niekoľko, platia tieto trovy podľa vzájomného pomeru všeobecnej hodnoty ich dedičských podielov.“ 

Dôvod: 
Pri určení pomeru, v akom rozsahu sa má zaplatiť odmena notárovi, je nesprávne vychádzať z čistej hodnoty dedičstva. Povinnosť úhrady odmeny notára ako súdneho komisára a jeho hotových výdavkov, prípadne ďalších trov konania nemá byť viazaná na čistú hodnotu dedičstva, pretože podľa § 12 vyhlášky Ministerstva spravodlivosti SR č. 31/1993 Z. z., základom odmeny súdneho komisára za iné úkony vykonané v konaní o dedičstve, ako sú uvedené v § 11, je všeobecná cena majetku poručiteľa, ktorý sa stal predmetom konania o dedičstve, takže ak sa má určovať pomer, tak zo všeobecnej ceny dedičstva. 
Rovnako aj v zmysle § 470 Občianskeho zákonníka, dedič zodpovedá do výšky ceny nadobudnutého dedičstva za primerané náklady spojené s pohrebom poručiteľa a za poručiteľove dlhy, ktoré na neho prešli poručiteľovou smrťou. Teda aj hmotno-práva úprava prechodu dlhov poručiteľa na dedičov vychádza z ceny nadobudnutého dedičstva bez ohľadu na pasíva (čistú hodnotu majetku). 	O 	ČA 	predkladateľ vyhovel čiastočne a v zmysle pripomienky precizoval ustanovenie.  	
NKSR 	K §76 
§ 76 navrhujeme nahradiť týmto znením: 

„(1) Po podaní odvolania notár predloží vec súdu prvej inštancie, ak vo veci nerozhodne opätovne podľa § 69 tohto zákona. 
(2) Postupom podľa § 69 notár ako súdny komisár môže rozhodnúť proti odvolaniu len raz.“ 
Dôvod: 
Navrhujeme, aby v rámci autoremedúry, ktorej zmyslom je umožniť efektívnu a rýchlu nápravu vlastnej chyby, za účelom urýchlenia konania a odbremenenia súdov, mohol notár rozhodnúť o odvolaní, pretože je najlepšie oboznámený so skutkovým stavom veci. Vzhľadom na to, že autoremedúra je opravný prostriedok, ktorého princíp je založený na tom, že o zrušení, alebo zmene rozhodnutia rozhoduje ten istý orgán, ktorý ho vydal, je logické, aby mal túto možnosť aj notár, ktorý predmetné rozhodnutie vydal. Zároveň sa zakotvuje regulácia, aby v rámci autoremedúry mohol notár rozhodnúť len raz a následne ak bude podané ďalšie odvolanie, predloží notár spis súdu prvej inštancie, ktorý následne postupuje podľa § 77. Nebude teda dochádzať k zbytočným prieťahom v konaní, na základe opakujúcich sa podaní odvolania účastníkmi a nasledovným rozhodovaním notára. 	O 	N 	podľa navrhovanej koncepcie notár môže rozhodnúť o odvolaní v rámci autoremedúry, inak odvolanie predloží súdu prvej inštancie. 	
NKSR 	K §102 ods.2 
V § 102 ods. 2 navrhujeme slová „mediáciou a zúčastnili sa na informatívnom stretnutí u mediátora zapísaného v registri mediátorov“ nahradiť slovom „mimosúdne“. 

Dôvod: 
Účastníci majú možnosť riešiť právne vzťahy dohodou mimosúdne, nielen prostredníctvom mediátora, ale aj pomocou iných poskytovateľov právnej pomoci. Napríklad notár je prirodzený mediátor, mediácia ako jedna z alternatívnych metód (foriem) mimosúdneho riešenia právnych sporov je "tradičná" funkcia notára latinského typu. 
V prípade, ak súdy budú odkazovať účastníkov na mimosúdnu dohodu k mediátorovi, môže sa predĺžiť nielen súdne konanie, ale neprimerane sa zvýšia náklady účastníkov, ktorí okrem súdnych trov zaplatia aj dohodnutú odmenu mediátorovi aj ďalšie trovy za spísanie vykonateľnej písomnej dohody. 	O 	A 	Predmetnú ustanovenie bolo v zmysle pripomienky precizované. 	
NKSR 	K §103 ods.2 
V § 103 ods. 2 navrhujeme na konci doplniť slová „a súd koná ďalej bez prítomnosti navrhovateľa.“ 

Dôvod: 
Skúsenosti svedčia o tom, že v mnohých prípadoch za prieťahy v súdnom konaní môžu samotní účastníci, ktorí využívajú všetky možné prostriedky, aby sa v záujme uškodiť druhej strane vyhli účasti na pojednávaní, pričom svoj záujem o konanie iba predstierajú. 	O 	N 	Navrhované vyplýva zo všeobecných ustanovení o pojednávaní. 	
NKSR 	K §125 ods.2 
V § 125 ods. 2 navrhujeme slová „mediáciou a zúčastnili sa na informatívnom stretnutí u mediátora zapísaného v registri mediátorov“ nahradiť slovom „mimosúdne“. 

Dôvod: 
Účastníci majú možnosť riešiť právne vzťahy dohodou mimosúdne, nielen prostredníctvom mediátora, ale aj pomocou iných poskytovateľov právnej pomoci. Napríklad notár je prirodzený mediátor, mediácia ako jedna z alternatívnych metód (foriem) mimosúdneho riešenia právnych sporov je "tradičná" funkcia notára latinského typu. 
V prípade, ak súdy budú odkazovať účastníkov na mimosúdnu dohodu k mediátorovi, môže sa predĺžiť nielen súdne konanie, ale neprimerane sa zvýšia náklady účastníkov, ktorí okrem súdnych trov zaplatia aj dohodnutú odmenu mediátorovi aj ďalšie trovy za spísanie vykonateľnej písomnej dohody. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo zostručnené. 	
NKSR 	K §164 ods.3 
V § 164 ods. 3 navrhujeme slovo „plnom“ nahradiť slovom „potrebnom“. 

Dôvod: 
V uvedenom prípade nie je potrebné aby mal účastník spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu, stačí ak má spôsobilosť v rozsahu potrebnom pre dedičské konanie. 	O 	A 	 	
NKSR 	K §165 
V § 165 ods. 1 navrhujeme slová „poverí súd notára“ nahradiť slovami „je notár poverený“. 

Dôvod: 
Na notára ako súdneho komisára by mala byť kompetencia konať a rozhodovať vo veciach určených týmto zákonom (dedičské konanie, konanie u umorenie listiny, konanie o úschovách) delegovaná zákonom, nie rozhodnutím súdu. Súd by v tejto veci uskutočňoval len organizačné úkony, aby boli notári určovaní v daných veciach rovnomerne a nedochádzalo tak k zbytočným prieťahom v konaniach. 
V zmysle § 50 a 51 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch, sa rozvrhom práce rozumie akt riadenia predsedu súdu, ktorým sa riadi organizácia práce súdu pri zabezpečovaní výkonu súdnictva na príslušný kalendárny rok. Rozvrh práce obsahuje spôsob poverovania notárov úkonmi v konaní o dedičstve a ich zastupovanie, čo považujeme za dostatočné. 

V § 165 ods. 2 písm. c) navrhujeme vypustiť slová „a jeho zamestnancov“. 

Dôvod: 
Zamestnanci notára v zmysle Notárskeho poriadku a výnosu Ministerstva spravodlivosti SR, ktorým sa vydáva Kancelársky poriadok pre notárov, vykonávajú úkony v konaní o dedičstve len na základe poverenia od daného notára. Je úplne postačujúce upraviť vylúčenie notára, keďže všetky oprávnenia zamestnancov notára vychádzajú z jeho osoby a oprávnení. 	O 	N 	1. Návrh zákona zachováva koncepciu súdneho poverenia notára v konkrétnej veci. 
2. Ustanovenia notárskeho poriadku o vylúčení zamestnanca notára sa aplikujú iba na notárske úkony, nie na úkony notára ako súdneho komisára. 	
NKSR 	K §166 
§ 166 navrhujeme v tomto znení: „Predseda okresného súdu na návrh Notárskej komory Slovenskej republiky vydá na každý kalendárny rok rozvrh práce notárov so sídlom vo svojom obvode.“. 

Dôvod: 
Na notára, ako súdneho komisára by mala byť kompetencia konať a rozhodovať vo veciach určených týmto zákonom (dedičské konanie, konanie u umorenie listiny, konanie o úschovách) delegovaná zákonom, nie rozhodnutím súdu. Súd by v tejto veci uskutočňoval len organizačné úkony, aby boli notári určovaní v daných veciach rovnomerne a nedochádzalo tak k zbytočným prieťahom v konaniach. 
V zmysle § 50 a 51 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch, sa rozvrhom práce rozumie akt riadenia predsedu súdu, ktorým sa riadi organizácia práce súdu pri zabezpečovaní výkonu súdnictva na príslušný kalendárny rok. Rozvrh práce obsahuje spôsob poverovania notárov úkonmi v konaní o dedičstve a ich zastupovanie, čo považujeme za dostatočné. 	O 	N 	Predkladateľ preferuje koncepciu poverovania notára súdom v každej konkrétnej veci. Poverenie notára ex lege by v konečnom dôsledku neznamenalo zrýchlenie konania, keďže súd musí vykonať úkon - vydať uznesenie o začatí konania. 	
NKSR 	K §172 písm. b) 
V § 172 písm. b) navrhujeme na konci doplniť slová „a v rozsahu uzavretia a schválenia dohody dedičov a veriteľov o prevzatí predĺženého dedičstva dedičmi“. 

Dôvod: 
Je namieste vyhovieť požiadavkám praxe a umožniť prevzatie aj predĺženého dedičstva dedičmi. Doterajšia právna úprava a rovnako aj navrhovaná právna úprava umožňujú predlžené dedičstvo len prenechať veriteľom na úhradu dlhov. Neumožňuje v prípade, že dedičia o to prejavili záujem, prevziať predĺžené dedičstvo dedičmi. V praxi sa čoraz častejšie vyskytujú prípady kedy je predmetom dedičstva napr. podiel v dome (napr. po zomretom súrodencovi, pričom dedia ostatní súrodenci, ktorí sú už spoluvlastníkmi domu v zostávajúcich podieloch) a dedičstvo je predĺžené. Pritom majú záujem o prevzatie aj podielu domu, ktorý je predmetom dedičstva a chceli by sa dohodnúť s veriteľmi o prebratí tohto dedičstva s tým, že veriteľom uhradia dlhy (v akej výške a v akej lehote by malo byť predmetom takejto dohody). V súčasnosti dedičom nezostáva iné len sa dohodnúť s veriteľmi, že im tento majetok prenechajú na úhradu dlhov a pokiaľ by k takejto dohode došlo (t. j. aj v akej výške a v akej lehote budú dlhy uhradené ostatným veriteľom zo strany toho veriteľa, ktorý by prevzal majetok) tak by dedičia majúc záujem o tento majetok museli tento majetok kúpiť od toho veriteľa, ktorý tento majetok v dedičstve nadobudol. Tento veriteľ však nemá istotu, že dedičia tento majetok napokon kúpia, a preto nechce podstúpiť riziko, že mu tento majetok napokon zostane na obtiaž, a preto prakticky všetky takéto prípady končia návrhom veriteľov na likvidáciu dedičstva a dedičia tak hľadajú spôsob ako tento majetok kúpiť v rámci likvidácie dedičstva. 
Podľa navrhovanej zmeny by tak mohli dedičia tento majetok nadobudnúť priamo v dedičstve. Navrhovanou úpravou by sa konanie o dedičstve nepochybne zjednodušilo a zrýchlilo čo je jedným z cieľov novej úpravy CMP a je predpoklad, že by sa aj znížil počet prípadov likvidácie dedičstva, pričom už sama likvidácia je predpokladom skomplikovania a spomalenia konania. 
V takomto prípade by bolo vhodné čo sa týka konvokácie veriteľov (§ 203), ak nebude ustanovená ako povinná, aby notár poučil dedičov o dôsledkoch nevykonania konvokácie a mal by dedičom odporučiť, aby konvokáciu navrhli. 	O 	N 	Predkladateľ má za to, že navrhované doplnenie by nekorešpondovalo s hmotným právom. 	
NKSR 	K §176 
V § 176 ods. 2 navrhujeme za slová „v odseku 1 v“ doplniť slová „právoplatne skončenom“. 

Dôvod: 
Podľa navrhovanej úpravy ak „v konaní o dedičstve po zomretom dedičovi poručiteľa nedošlo k poučeniu o dedičskom práve a o možnosti dedičstvo odmietnuť, vykoná toto poučenie súd v konaní o dedičstve po poručiteľovi“. K tomuto poučeniu v konaní po zomretom dedičovi nedošlo preto, že ešte toto konanie nedospelo do štádia, kedy k poučeniu má dôjsť. Nie je možné nahradiť (zatiaľ) chýbajúce poučenie v konaní o dedičstve po zomretom dedičovi poučení v inom konaní, t. j. v konaní o dedičstve po poručiteľovi. Ide o dve samostatné konania o dedičstve s iným majetkom, s inými dlhmi, aj s iným okruhom dedičov, aj čo sa týka samotného dediča (ten nemusí dediť v obidvoch konaniach), to znamená s inými okolnosťami podmieňujúcimi rozhodnutie dediča či dedičstvo odmietne alebo neodmietne. 
V danom prípade (keď zomrie dedič poručiteľa) je rozhodujúce či tento dedič už bol poučený o dedičskom práve a o možnosti dedičstvo odmietnuť a ak áno či sa už aj vyjadril, že dedičstvo odmieta či neodmieta. Ak sa už vyjadril, tak jeho vyjadrením sú viazaní tí, s ktorými súd koná namiesto neho (odsek 1). Ak však ešte neuplynula lehota na vyjadrenie, táto beží tým, s ktorými súd koná namiesto neho (odsek 1), o čom ich súd poučí ako aj o samotnom dedičskom práve a o možnosti dedičstvo odmietnuť. Poučí ich aj vtedy, ak dedič skôr než zomrel nebol poučený. Tento postup je potvrdený súdnou praxou a ustálenou judikatúrou, a preto nie je dôvod ho riešiť výslovne v paragrafovom znením navyše nevhodným znením. 
V zmysle našej pripomienky by poučovanie o dedičskom práve a o možnosti odmietnuť dedičstvo vykonával notár v dedičskom konaní so vzťahom k dedičskému konaniu po zomretom dedičovi iba v prípade, ak by v dedičskom konaní po zomretom dedičovi, ktoré bolo už bolo právoplatne ukončené, dedičia poučení neboli. Išlo by o prípady zastaveného konania podľa § 191 a § 192 navrhovaného znenia zákona, kedy dedičia nemusia byť o dedičskom práve poučení. 
Ináč, ak dedičské konanie po zomretom dedičovi prebieha (napr. dedič zomrie v priebehu dedičského konania po poručiteľovi), súd by si vyžiadal potvrdenie o právoplatnom okruhu dedičov po ňom alebo by počkal za konečným rozhodnutím vo veci, z ktorého takýto okruh bude vyplývať. Ak má dedič možnosť vyjadriť sa k dedičskému právu v prebiehajúcom dedičskom konaní po svojom bezprostrednom právnom predchodcovi je potrebné mu túto možnosť ponechať. Jeho dedičské právo k poručiteľovi bude závisieť od toho, či sa stal dedičom po dedičovi poručiteľa. 

V § 176 navrhujeme vypustiť odsek 4. 

Dôvod: 
V § 176 ods. 4 sa navrhuje primerané použitie odsekov 1 až 3 (transmisie dedičstva), ak v priebehu konania o dedičstve zomrie manžel poručiteľa, ak bezpodielové spoluvlastníctvo nie je vyporiadané. Navrhujeme vypustiť odsek 4 z dôvodu, že základnou zásadou dedičského práva hmotného je, že dedičstvo sa nadobúda smrťou poručiteľa (§ 460 OZ). Pri transmisii dedičstva (ods. 1 až 3) ide o odvodené dedičské právo po zomretom dedičovi, ktorý nadobudol dedičstvo, t. j. prežil poručiteľa, dedičstvo neodmietol a bol spôsobilým dediť. Pri vyporiadaní BSM pozostalá manželka poručiteľa nenadobúda majetok (resp. náhradovú pohľadávku) titulom dedenia, teda nemožno pripustiť, aby jej právni nástupcovia nadobúdali priamo po poručiteľovi. V praxi sa nie ojedinelo objavujú prípady, kedy manželia majú aj iných, ako spoločných potomkov, a tým pádom aj iných dedičov. Máme za to, že by mal byť zachovaný súčasný stav, kedy v prípade smrti pozostalého manžela (ktorý prežil poručiteľa), by bez možnosti uzatvorenia dohody o vyporiadaní BSM, bola do dedičského konania po ňom odkázaná príslušná časť majetku BSM. Dôležitým argumentom sú aj rozdielne momenty zániku BSM (okamih smrti poručiteľa) a rozhodného dňa pre dedenie po pozostalom manželovi, ktorým je dátum jeho úmrtia. 	O 	N 	Nebolo zámerom predkladateľa, aby sa v tomto okamihu právoplatne skončilo konanie, preto je pripomienka nezlučiteľná s navrhovanou koncepciou. 	
NKSR 	K §178 
V § 178 navrhujeme doplniť nový odsek 2 v tomto znení: 
„(2) Ak je poručiteľ maloletý, súd začne konanie o dedičstve len na návrh.“ 
Doterajšie odseky 2 a 3 sa označia ako odseky 3 a 4. 

Dôvod: 
Maloletý poručiteľ obvykle nemá žiadny majetok. Vykonanie príslušných procesných úkonov (predbežné vyšetrenie, zastavenie konania) je teda nadbytočné. Pre dedičov, ktorými sú obvykle rodičia poručiteľa je to aj traumatizujúce. Pokiaľ maloletý predsa len má majetok môžu dedičia sami navrhnúť začatie konania o dedičstve. Táto úprava zodpovedá aj praxi súdov, ktorá tu bola zavedená do roku 1951. V prípade úmrtia maloletého sa vec zapísala do reg. D, vyznačila ako vybavená a úmrtný list sa bez ďalšieho uložil do spisovne. Ušetril by sa tým čas aj rozpočtové prostriedky súdu, lebo súd by nemusel vo veci konať ani hradiť notárovi odmenu a hotové výdavky. 	O 	N 	Konanie všeobecne sa začína ex offo, pripomienka je preto nesystémová. 	
NKSR 	K §180 ods.1 
V § 180 ods. 1 navrhujeme slová „bez meškania“ nahradiť slovami „bez zbytočného odkladu“. 

Dôvod: 
Navrhujeme terminologicky presnejšie a právne zaužívanejšie vyjadrenie. 	O 	ČA 	predkladateľ precizoval ustanovenie a použil slovo "bezodkladne". 	
NKSR 	K §182 
V § 182 navrhujeme za slovo „na“ doplniť slovo „okresnom“. 

Dôvod: 
Ide upresnenie textu. 	O 	A 	 	
NKSR 	K §189 ods.1 
V § 189 ods. 1 navrhujeme za slovo „súd“ vložiť slovo „uznesením“. 

Dôvod: 
Ustanovenie správcu aj zánik funkcie správcu sa uskutočňuje uznesením súdu, preto aj zbavenie funkcie správcu by malo byť uznesením. 	O 	A 	 	
NKSR 	K §190 ods.2 
V § 190 ods. 2 navrhujeme druhú vetu preformulovať nasledovne: „Správca dedičstva však nemôže vykonávať speňažovanie majetku poručiteľa.“. 

Dôvod: 
Ide o terminologickú zmenu, nakoľko pri správcovi dedičstva sa nepoužíva pojem „poverenie“. 	O 	A 	 	
NKSR 	K §191 
V § 191 navrhujeme vypustiť odsek 2. 

Dôvod: 
Uznesenie o zastavení konania pre nemajetnosť nie je rozhodnutím vo veci samej. Takéto konanie nemá účastníka, a preto považujeme doručenie takéhoto uznesenia za nadbytočné. Ak by sme pripustili možnosť odvolania proti uzneseniu o zastavení konania pre nemajetnosť, podľa nášho názoru do budúcna riešenie dedičských vecí bez majetku by neprimerane zaťažilo samotné súdy, čo by mohlo spôsobiť spomalenie ostatnej súdnej agendy a viedlo by k zbytočným prieťahom aj v iných veciach. V prípade, ak by bol spor medzi pravdepodobnými dedičmi, aj keby majetok po poručiteľovi neostal, podávali by bez rozmyslu odvolanie proti takýmto uzneseniam. Odvolacie konanie nezaťažuje len notára, ale aj súdy, ktoré sú vyťažené v súčasnosti aj bez týchto sporov neprinášajúcich žiadny efekt. 	O 	N 	Navrhovaná zmena by mohla mať kontraproduktívne následky. 	
NKSR 	K §192 ods.1 
V § 192 ods. 1 navrhujeme za slovom „hodnoty a čiarkou“ vypustiť text: „ktorý nedosahuje výšku primeraných nákladov spojených s pohrebom poručiteľa“. 

Dôvod: 
Navrhujeme umožniť zastaviť konanie aj v prípade, ak ide o majetok nepatrnej hodnoty ako aj v prípade ak ide o majetok, ktorý nedosahuje výšku primeraných nákladov spojených s pohrebom poručiteľa. Dôvodom na zastavenie konania by mal byť aj prípad, keď poručiteľ zanechal majetok, ktorý síce prevyšuje primerané náklady na pohreb ale stále ešte ide o majetok nepatrný. S takýmto postupom však musia súhlasiť tak známi dedičia ako aj osoba, ktorá sa postarala o pohreb poručiteľa (navrhovaný § 192 ods. 2 a 3). 
Z doterajšej úpravy, súdnej praxe a ustálenej judikatúry, aj nepatrný majetok mohol presahovať výšku primeraných nákladov spojených s pohrebom poručiteľa a niet dôvodu, aby tomu tak nemohlo byť aj v novej úprave. Rozdiel bol v tom, že ak nepatrný majetok nepresahoval výšku primeraných nákladov spojených s pohrebom poručiteľa, vyžadoval sa na vydanie takéhoto uznesenia (že sa majetok nepatrnej hodnoty vydáva tomu, čo sa postaral o pohreb a konanie sa zastavuje) súhlas toho, čo sa postaral o pohreb, že preberie takýto majetok. A v prípade, že nepatrný majetok presahoval výšku primeraných nákladov spojených s pohrebom poručiteľa, vyžadoval sa na vydanie takéhoto uznesenie okrem súhlasu toho, čo sa postaral o pohreb aj súhlas známych dedičov. 	Z 	A 	 	
NKSR 	K §192 ods.3 
V § 192 ods. 3 navrhujeme vypustiť slová „účastníkom, ktorí sú známi a ktorých pobyt je známy a“. 

Dôvod: 
Pokiaľ súd zastaví konanie a súčasne vydá nepatrný majetok, účastníkom konania je ten, ktorý sa postaral o pohreb, a preto je správne, ak takéto uznesenie bude doručené tomuto účastníkovi. 	O 	N 	Z dôvodu ochrany známych účastníkov predkladateľ zavádza povinnosť doručiť uznesenie podľa odseku 1 aj „účastníkom, ktorí sú známi a ktorých pobyt je známy a“, čím nová právna úprava posilňuje protektívnu funkciu mimosporových konaní. Toto uznesenie sa bude doručovať osobám známym podľa výsledku predbežného vyšetrenia. Pri zisťovaní ich adresy vykoná notár iba základné šetrenia, ďalšie náročnejšie úkony, ktoré by inak vykonával, odpadávajú. 	
NKSR 	K §197 
V § 197 navrhujeme vypustiť odsek 3. 

Dôvod: 
Pri spore o dedičskom práve rozhoduje súd v dedičskom konaní o právnom posúdení veci. Dedičský súd (notár) podľa navrhovaného odseku 1 rozhoduje uznesením, voči ktorému je prípustné odvolanie. Ak súd po posúdení dedičského práva právoplatne rozhodne, že niekto nie je dedičom, z titulu súdneho rozhodnutia zaniká jeho dedičské právo a účasť v dedičskom konaní. Nie je teda daný právny dôvod na ponechanie navrhovaného ustanovenia, teda aby nezaniklo jeho dedičské právo. Uvedené ustanovenie sa navyše javí ako zmätočné. Formulácia „v konaní o dedičstve sa však k nemu neprihliada“ je nejasná a nezrozumiteľná, pretože podľa predchádzajúcej vety jeho dedičské právo nezaniká. Z dôvodu právnej istoty a exaktnosti právnych vzťahov sa navrhuje celé ustanovenie vypustiť. 	O 	N 	Ods. 3 predstavuje procesno - právnu úpravu postupu súdu, pričom prípadné hmotnoprávne nároky dediča ostávajú zachované.  	
NKSR 	K §199 ods.1 
V § 199 ods. 1 navrhujeme na konci doplniť slová „podľa všeobecného predpisu“ a odkaz na § 150 Občianskeho zákonníka. 

Dôvod: 
V navrhovanom znení chýba odkaz na hmotnoprávnu úpravu vyporiadania BSM. 	O 	N 	Predkladateľ považuje odkaz za nadbytočný 	
NKSR 	K §203 ods.1 
V § 203 ods. 1 navrhujeme na konci doplniť text „a poučí ich o tom, že dedičia nezodpovedajú veriteľom, ktorí svoje pohľadávky včas neoznámili, pokiaľ je uspokojením pohľadávok ostatných veriteľov vyčerpaná cena dedičstva, ktoré dedičia nadobudli.“ 

Dôvod: 
Fakultatívne zvolávanie veriteľov tzv. konvokácia na základe žiadosti dedičov, má podľa súčasnej úpravy v § 175n OSP na rozdiel od obligatórnej formy konvokácie ustanovenej v 175t ods. 2 OSP (§ 209 ods. 3 CMP) v rámci uznesenia o nariadení likvidácie iný význam a účinok. Konvokácia pri nepredĺženom dedičstve plní funkciu ochrany dedičov a tiež štátu voči veriteľom, ktorí neprihlásia svoje pohľadávky, ak je cena dedičstva vyčerpaná na úhradu oznámených pohľadávok (limitovanie zodpovednosti za dlhy poručiteľa v zmysle § 470 OZ). 
V praxi má konvokácia význam najmä v prípadoch, kedy dedičia neboli v „blízkom kontakte“ s poručiteľom, alebo nemajú informácie o všetkých jeho prípadných dlhoch. 
Pokiaľ by vypadlo súčasné ustanovenie: „a poučí ich o tom, že dedičia nezodpovedajú veriteľom, ktorí svoje pohľadávky včas neoznámili, pokiaľ je uspokojením pohľadávok ostatných veriteľov vyčerpaná cena dedičstva, ktoré dedičia nadobudli.“, v zmysle § 470 OZ by dedičia napriek tomu, že známym a prihláseným veriteľom uhradili ich pohľadávky do výšky ceny nadobudnutého dedičstva, zodpovedali aj neskôr prihláseným veriteľom. Poznať všetky aktíva a pasíva je nevyhnutné na uzavretie platnej dedičskej dohody. Dedičia prihliadajú pri uzavretí dohody na výšku dlhov, a preto musia mať istotu, že skončením dedičského konania nebudú ohrození. 
Preto je dôvodné ponechať súčasnú úpravu aj v novom kódexe. V opačnom prípade by ustanovenie § 203 bolo len prostriedkom na zistenie dlhov poručiteľa bez zabezpečenia ochrany dedičov pred neznámymi alebo neaktívnymi veriteľmi. 	O 	N 	Predkladateľ považuje poučenie za nadbytočné, nakoľko z hmotnoprávnej úpravy vyplýva, že dedičia zodpovedajú za dlhy poručiteľa do výšky nadobudnutého dedičstva. 	
NKSR 	K §206 
V § 206 navrhujeme za slová „predlžené dedičstvo“ doplniť slová „prevezmú dedičia alebo“. 

Dôvod: 
Uvedené doplnenie súvisí s pripomienkou k § 172 písm. b). Je namieste vyhovieť požiadavkám praxe a umožniť prevzatie aj predĺženého dedičstva dedičmi. Doterajšia právna úprava a rovnako aj navrhovaná právna úprava umožňujú predlžené dedičstvo len prenechať veriteľom na úhradu dlhov. Neumožňuje v prípade, že dedičia o to prejavili záujem, prevziať predĺžené dedičstvo dedičmi. V praxi sa čoraz častejšie vyskytujú prípady kedy je predmetom dedičstva napr. podiel v dome (napr. po zomretom súrodencovi, pričom dedia ostatní súrodenci, ktorí sú už spoluvlastníkmi domu v zostávajúcich podieloch) a dedičstvo je predĺžené. Pritom majú záujem o prevzatie aj podielu domu, ktorý je predmetom dedičstva a chceli by sa dohodnúť s veriteľmi o prebratí tohto dedičstva s tým, že veriteľom uhradia dlhy (v akej výške a v akej lehote by malo byť predmetom takejto dohody). V súčasnosti dedičom nezostáva iné len sa dohodnúť s veriteľmi, že im tento majetok prenechajú na úhradu dlhov a pokiaľ by k takejto dohode došlo (t. j. aj v akej výške a v akej lehote budú dlhy uhradené ostatným veriteľom zo strany toho veriteľa, ktorý by prevzal majetok) tak by dedičia majúc záujem o tento majetok museli tento majetok kúpiť od toho veriteľa, ktorý tento majetok v dedičstve nadobudol. Tento veriteľ však nemá istotu, že dedičia tento majetok napokon kúpia, a preto nechce podstúpiť riziko, že mu tento majetok napokon zostane na obtiaž, a preto prakticky všetky takéto prípady končia návrhom veriteľov na likvidáciu dedičstva a dedičia tak hľadajú spôsob ako tento majetok kúpiť v rámci likvidácie dedičstva. 
Podľa navrhovanej zmeny by tak mohli dedičia tento majetok nadobudnúť priamo v dedičstve. Navrhovanou úpravou by sa konanie o dedičstve nepochybne zjednodušilo a zrýchlilo čo je jedným z cieľov novej úpravy CMP a je predpoklad, že by sa aj znížil počet prípadov likvidácie dedičstva, pričom už sama likvidácia je predpokladom skomplikovania a spomalenia konania. 
V takomto prípade by bolo vhodné čo sa týka konvokácie veriteľov (§ 203), ak nebude ustanovená ako povinná, aby notár poučil dedičov o dôsledkoch nevykonania konvokácie a mal by dedičom doporučiť, aby konvokáciu navrhli. 	O 	N 	Predkladateľ má za to, že navrhované doplnenie by nekorešpondovalo s hmotným právom. 	
NKSR 	K §207 ods.1 písm. d) 
V § 207 ods. 1 písm. d) navrhujeme na konci doplniť slová „alebo dohodu o prevzatí predĺženého dedičstva dedičmi,“. 

Dôvod: 
Uvedené doplnenie súvisí s pripomienkou k § 172 písm. b). Je namieste vyhovieť požiadavkám praxe a umožniť prevzatie aj predĺženého dedičstva dedičmi. Doterajšia právna úprava a rovnako aj navrhovaná právna úprava umožňujú predlžené dedičstvo len prenechať veriteľom na úhradu dlhov. Neumožňuje v prípade, že dedičia o to prejavili záujem, prevziať predĺžené dedičstvo dedičmi. V praxi sa čoraz častejšie vyskytujú prípady kedy je predmetom dedičstva napr. podiel v dome (napr. po zomretom súrodencovi, pričom dedia ostatní súrodenci, ktorí sú už spoluvlastníkmi domu v zostávajúcich podieloch) a dedičstvo je predĺžené. Pritom majú záujem o prevzatie aj podielu domu, ktorý je predmetom dedičstva a chceli by sa dohodnúť s veriteľmi o prebratí tohto dedičstva s tým, že veriteľom uhradia dlhy (v akej výške a v akej lehote by malo byť predmetom takejto dohody). V súčasnosti dedičom nezostáva iné len sa dohodnúť s veriteľmi, že im tento majetok prenechajú na úhradu dlhov a pokiaľ by k takejto dohode došlo (t. j. aj v akej výške a v akej lehote budú dlhy uhradené ostatným veriteľom zo strany toho veriteľa, ktorý by prevzal majetok) tak by dedičia majúc záujem o tento majetok museli tento majetok kúpiť od toho veriteľa, ktorý tento majetok v dedičstve nadobudol. Tento veriteľ však nemá istotu, že dedičia tento majetok napokon kúpia, a preto nechce podstúpiť riziko, že mu tento majetok napokon zostane na obtiaž, a preto prakticky všetky takéto prípady končia návrhom veriteľov na likvidáciu dedičstva a dedičia tak hľadajú spôsob ako tento majetok kúpiť v rámci likvidácie dedičstva. 
Podľa navrhovanej zmeny by tak mohli dedičia tento majetok nadobudnúť priamo v dedičstve. Navrhovanou úpravou by sa konanie o dedičstve nepochybne zjednodušilo a zrýchlilo čo je jedným z cieľov novej úpravy CMP a je predpoklad, že by sa aj znížil počet prípadov likvidácie dedičstva, pričom už sama likvidácia je predpokladom skomplikovania a spomalenia konania. 
V takomto prípade by bolo vhodné čo sa týka konvokácie veriteľov (§ 203), ak nebude ustanovená ako povinná, aby notár poučil dedičov o dôsledkoch nevykonania konvokácie a mal by dedičom odporučiť, aby konvokáciu navrhli. 	O 	N 	Predkladateľ má za to, že navrhované doplnenie by nekorešpondovalo s hmotným právom. 	
NKSR 	K §209 ods.1 
V § 209 ods. 1 navrhujeme za slová „ak nedôjde k dohode“ doplniť slová „dedičov a veriteľov o jeho prevzatí dedičmi alebo k dohode“. 

Dôvod: 
Uvedené doplnenie súvisí s pripomienkou k § 172 písm. b). Je namieste vyhovieť požiadavkám praxe a umožniť prevzatie aj predĺženého dedičstva dedičmi. Doterajšia právna úprava a rovnako aj navrhovaná právna úprava umožňujú predlžené dedičstvo len prenechať veriteľom na úhradu dlhov. Neumožňuje v prípade, že dedičia o to prejavili záujem, prevziať predĺžené dedičstvo dedičmi. V praxi sa čoraz častejšie vyskytujú prípady kedy je predmetom dedičstva napr. podiel v dome (napr. po zomretom súrodencovi, pričom dedia ostatní súrodenci, ktorí sú už spoluvlastníkmi domu v zostávajúcich podieloch) a dedičstvo je predĺžené. Pritom majú záujem o prevzatie aj podielu domu, ktorý je predmetom dedičstva a chceli by sa dohodnúť s veriteľmi o prebratí tohto dedičstva s tým, že veriteľom uhradia dlhy (v akej výške a v akej lehote by malo byť predmetom takejto dohody). V súčasnosti dedičom nezostáva iné len sa dohodnúť s veriteľmi, že im tento majetok prenechajú na úhradu dlhov a pokiaľ by k takejto dohode došlo (t. j. aj v akej výške a v akej lehote budú dlhy uhradené ostatným veriteľom zo strany toho veriteľa, ktorý by prevzal majetok) tak by dedičia majúc záujem o tento majetok museli tento majetok kúpiť od toho veriteľa, ktorý tento majetok v dedičstve nadobudol. Tento veriteľ však nemá istotu, že dedičia tento majetok napokon kúpia, a preto nechce podstúpiť riziko, že mu tento majetok napokon zostane na obtiaž, a preto prakticky všetky takéto prípady končia návrhom veriteľov na likvidáciu dedičstva a dedičia tak hľadajú spôsob ako tento majetok kúpiť v rámci likvidácie dedičstva. 
Podľa navrhovanej zmeny by tak mohli dedičia tento majetok nadobudnúť priamo v dedičstve. Navrhovanou úpravou by sa konanie o dedičstve nepochybne zjednodušilo a zrýchlilo čo je jedným z cieľov novej úpravy CMP a je predpoklad, že by sa aj znížil počet prípadov likvidácie dedičstva, pričom už sama likvidácia je predpokladom skomplikovania a spomalenia konania. 
V takomto prípade by bolo vhodné čo sa týka konvokácie veriteľov (§ 203), ak nebude ustanovená ako povinná, aby notár poučil dedičov o dôsledkoch nevykonania konvokácie a mal by dedičom odporučiť, aby konvokáciu navrhli. 	O 	N 	Predkladateľ má za to, že navrhované doplnenie by nekorešpondovalo s hmotným právom. 	
NKSR 	K §211 
V § 211 navrhujeme doplniť nový odsek 4: „(4) Speňažený majetok pripadá nadobúdateľovi ku dňu smrti poručiteľa“. 
Doterajší odsek 4 sa označí ako odsek 5. 

Dôvod: 
Uvedené doplnenie je v súlade s prípadom uvedeným v pôvodnom odseku 4 (pripadnutie majetku štátu ku dňu smrti poručiteľa) a s princípmi OZ, na ktorých je postavené dedenie, t. j. že majetok v dedičskom konaní sa nadobúda ku dňu smrti poručiteľa (platný OZ nepozná inštitút tzv. ležiacej pozostalosti). Touto úpravou by sa to len jednoznačne potvrdilo na všetky prípady speňaženia, to je aj na prípad speňaženia dobrovoľnou dražbou podľa zákona č. 527/2002 Z. z. o dobrovoľných dražbách, podľa ktorého sa vlastníctvo nadobúda udelením príklepu (§ 27 ods. 1 cit. zák.). V praxi sa tak vyskytli pochybnosti o režime majetku od smrti poručiteľa do udelenia príklepu a hlavne o pohľadávkach vzniknutých na tomto majetku v uvedenom období. Má sa na mysli predovšetkým prípad, keď poručiteľ vlastnil byt a v rámci likvidácie dedičstva súdny komisár tento speňažil predajom dražbou, pričom na byte od smrti poručiteľa do príklepu vznikla pohľadávka správcu bytu, pričom správca si ju nemôže uspokojiť v rámci likvidácie dedičstva – nie je veriteľom poručiteľa. 	O 	N 	Predkladateľ má za to, že navrhované doplnenie by nebolo koncepčné. 	
NKSR 	K §212 
V § 212 navrhujeme vypustiť súčasný odsek 2 a nahradiť ho týmto znením: „(2) Z výťažku uhradí súd postupne pohľadávky podľa týchto skupín: 1. pohľadávky primeraných nákladov pohrebu poručiteľa, trov konania a splatného výživného, 2. pohľadávky zabezpečené záložným právom, zádržným právom, zabezpečovacím prevodom práva, postúpením pohľadávky ako aj iné práva, ktoré majú podobný obsah a účinky, 3. pohľadávky na daniach, poplatkoch, clách, pohľadávky na poistnom na zdravotné poistenie, sociálne poistenie, pohľadávky na príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie a pohľadávky, ktoré majú podobný obsah, 4. ostatné pohľadávky.“ 

Dôvod: 
Navrhované znenie o rozvrhu výťažku podľa Exekučného poriadku nezodpovedá osobitosti a charakteru dedičského konania. Pri rozvrhu výťažku je potrebné zohľadniť najmä záujem spoločnosti na primeranom a dôstojnom pohrebe poručiteľa a následnej úhrade nákladov osoby, ktorá tento pohreb zabezpečila. Takáto osoba by mala mať prednostné postavenie v rámci veriteľov poručiteľa. Ďalej je potrebné podporiť záujem spoločnosti na zabezpečení osôb, voči ktorým mal poručiteľ vyživovaciu povinnosť a na prejednaní dedičstva a úhrade nákladov za takéto prejednanie. Tieto pohľadávky by mali mať prednosť pred ďalšími pohľadávkami. V ďalšej skupine sú uvedené pohľadávky, ktoré mali veritelia zabezpečené a pri ich uspokojení by mali prednosť aj v prípade, ak by sa postupovalo podľa príslušných ustanovení Exekučného poriadku. V tretej skupine sa navrhuje uhrádzať pohľadávky voči orgánom verejnej moci alebo pohľadávky, ktoré vznikli na plneniach zo zákona alebo iným všeobecne záväzným predpisom. 

V § 212 navrhujeme doplniť nové odseky 3 až 6 s nasledovnými znením: 

„(3) Ak nie je možné uspokojiť pohľadávky patriace do tej istej skupiny uspokoja sa pomerne. 
(4) Ak po nariadení likvidácie poprie niektorý z účastníkov pravosť alebo výšku pohľadávky veriteľa, odkáže súd po márnom pokuse o zmier toho, kto pohľadávku poprel, aby určenie spornej skutočnosti uplatnil žalobou. Na podanie žaloby určí lehotu, ktorá nesmie byť kratšia ako jeden mesiac. 
(5) Ak žaloba nebola podaná včas platí, že pravosť a výška pohľadávky uplatnená veriteľom je správna. 
(6) O rozvrhu výťažku speňaženia majetku poručiteľa medzi veriteľov vydá súd uznesenie, v ktorom bude uvedené, ktorá z pohľadávok a v akej výške bude z výťažku uhradená ako aj to, ktoré pohľadávky zostanú neuhradené.“. 

Dôvod: 
Právoplatné uznesenie o rozvrhu výťažku speňaženia majetku poručiteľa medzi veriteľov má konečné dôsledky na uspokojenie pohľadávok veriteľov. Ak by bol medzi veriteľmi alebo medzi dedičmi a veriteľmi spor ohľadom výšky a pravosti pohľadávok, je potrebné aby sa tento spor vyriešil v osobitnom sporovom konaní, kde sa bude sporná prihlásená pohľadávka posudzovať. Takéto sporové konanie sa nemôže viesť v dedičskom konaní. Navrhuje sa zaviesť postup obdobne ako pri spore o dedičské právo na odkázanie účastníkov na podanie žaloby ohľadom vyriešenia takého sporu. Súd by dedičské konanie prerušil až do právoplatného vyriešenia výšky pohľadávok veriteľov a následne by vydal uznesenie o rozvrhu výťažku speňaženia medzi nich. 	O 	N 	Predkladateľ má za to, že navrhované doplnenie by nebolo koncepčné. 	
NKSR 	K §215 
V § 215 navrhujeme doplniť nový odsek 3, ktorý znie: „(3) Súd dodatočné konanie o dedičstve zastaví, ak zistí, že majetok, ktorý má byť predmetom konania, nebol vo vlastníctve poručiteľa.“ 

Dôvod: 
V praxi sa pomerne často vyskytujú situácie, ak vyjde najavo, že navrhovateľom označený majetok nepatril poručiteľovi a niet iného majetku, ktorý by mohol byť predmetom dodatočného konania o dedičstve (napr. keď súd podľa výpisu z pozemkovej knihy zistí, že osoba vedená na liste vlastníctva nie je totožná s poručiteľom). Doterajšia súdna prax nevytvorila jednotný názor na to, ako by sa malo skončiť takéto konanie o dedičstve. Zastavenie konania pre nemajetnosť poručiteľa prichádza do úvahy len vtedy, ak nebol zistený majetok ani v predchádzajúcich konaniach o dedičstve po poručiteľovi, lebo majetok poručiteľa sa má chápať ako celok. Na druhej strane takéto konanie by nemalo byť zastavené ani z dôvodu nedostatku procesných podmienok (v súčasnosti podľa § 104 ods. 1 OSP), keďže existencia dedičstva je hmotnoprávnym predpokladom dedenia a nie procesnou podmienkou konania o dedičstve. Ustanovenie, ktoré by jednoznačne riešilo tieto situácie, absentuje v súčasnej ako aj v navrhovanej právnej úprave, preto navrhujeme zaradiť uvedený odsek do návrhu Civilného mimosporového poriadku. 	O 	ČA 	v zmysle pripomienky predkladateľ doplnil do predmetného ustanovenia ods. 3 avšak v pozmenenej podobe. 	
NKSR 	K §218 
V § 218 navrhujeme za slovo „vydať“ doplniť slová „opraviť, zmeniť a odvolať“, za slová „európske osvedčenie o dedičstve“ doplniť slová „a pozastaviť jeho účinky“ a doplniť odkaz na čl. 64 písm. b) Nariadenia Európskeho parlamentu a rady (EÚ) č. 650/2012 o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní a výkone rozhodnutí a prijatí a výkone verejných listín v dedičských veciach a o zavedení európskeho osvedčenia o dedičstve. 

Dôvod: 
Z čl. 71 ods. 1 a 2 citovaného nariadenia vyplýva, že vydané európske osvedčenie o dedičstve je potrebné, aby vydávajúci orgán aj opravil, zmenil alebo odvolal a pozastavil jeho účinky. 	O 	N 	pripomienka nedostatočne zohľadňuje samotný text implementovaného Nariadenia (EÚ) č. 650/2012. 	
NKSR 	K §219 ods.2 
V § 219 ods. 2 navrhujeme slová „o tom neodkladne upovedomí žiadateľa“ nahradiť slovami „ho nevydá“, vypustiť bodku a slová „V upovedomení“ nahradiť slovami „a v rozhodnutí“. 

Dôvod: 
Nie sú splnené podmienky znamená, že žiadosť nepodala oprávnená osoba alebo nie je úplne vyplnené tlačivo žiadosti, ktoré nie je povinné. 
Nariadenie úkon „upovedomenie“ nepozná a nie je jasné, akú má mať formu, náležitosti a ani to, či by išlo o spoplatnený úkon. V čl. 67 ods. 1, tretia veta len uvádza, že osvedčenie nevydá, ak: ..., ale povinnosť informovať nemá a už vôbec nie uvádzať dôvody. 
Ak osvedčenie nevydá a chceme to nejako formalizovať, tak by takýto úkon musel mať zrejme formu uznesenia (aj s ohľadom na čl. 72 ods. 1, ktorý hovorí o rozhodnutiach podľa čl. 67) a výrok o odmietnutí žiadosti o vydanie osvedčenia, čo by sa malo opäť registrovať v NCRls, resp. po písomnej výzve súdneho komisára o odstránenie dôvodov nevydania adresovanej žiadateľovi s poučením o zastavení konania, vydať uznesenie o odmietnutí a konanie o žiadosti o vydanie európskeho osvedčenia o dedičstve zastaviť.  	O 	N 	pripomienka nedostatočne zohľadňuje samotný text implementovaného Nariadenia (EÚ) č. 650/2012. 	
NKSR 	K §220 
§ 220 navrhujeme nahradiť týmto znením: „(1) Osoba oprávnená podľa osobitného predpisu7) môže navrhnúť, aby notár, ktorý európske osvedčenie o dedičstve vydal z dôvodov uvedených v osobitnom predpise (uviesť odkaz na čl. 71 ods. 1 a 2 Nariadenia) vydané európske osvedčenie o dedičstve opravil, zmenil alebo odvolal, prípadne aj pozastavil jeho účinky. (2) Počas konania uvedeného v odseku jeden môže notár pozastaviť účinky osvedčenia o dedičstve až do skončenia tohto konania.“. 

Dôvod: 
S postupom uvedeným v navrhovanom znení § 220 Nariadenie neráta. Notár má v právomoci rozhodnúť vydať či nevydať európske osvedčenie o dedičstve a je to už upravené v § 219. Na ostatné prípady slúži oprava podľa čl. 71 ods. 1 Nariadenia – alebo zmena, odvolanie európske osvedčenie o dedičstve podľa 71 ods. 2 – vykonaná notárom. 	O 	N 	pripomienka nedostatočne zohľadňuje samotný text implementovaného Nariadenia (EÚ) č. 650/2012. 	
NKSR 	K §221 
Znenie § 221 navrhujeme označiť ako odsek 1, slová „upovedomí osoby oprávnené“ nahradiť slovami „doručí osobám oprávneným“ a za slová „podľa osobitného predpisu“ navrhujeme doplniť slovo „rozhodnutia“. Súčasné znenie bodu c) ods. 1 navrhujeme nahradiť týmto znením: „c) nevydaní európskeho osvedčenia o dedičstve.“ Súčasne navrhujeme doplniť ustanovenie o nový odsek 2 s nasledovným znením: „(2) Rozhodnutia notára uvedené v odseku 1 zaregistruje notár v Notárskom centrálnom registri listín.“. 

Dôvod: 
Zjednocujú sa pojmy a dávajú do súladu s účelom a obsahom nariadenia. Jedná sa o rozhodnutia podľa čl. 72 a má sa zabezpečiť informovanosť v súlade s čl. 67 ods. 2 a čl. 71 ods. 3, čo sa dosiahne registráciou v NCRls. 	O 	N 	pripomienka nedostatočne zohľadňuje samotný text implementovaného Nariadenia (EÚ) č. 650/2012. 	
NKSR 	K §222 
§ 222 navrhujeme nahradiť týmto znením: „(1) Osoba oprávnená podľa osobitného predpisu7) môže navrhnúť, aby súd určil, že vydané európske osvedčenie o dedičstve nezodpovedá skutočnosti a aby ho opravil, zmenil, odvolala alebo ho vydal. O opravnom prostriedku voči rozhodnutiam uvedeným v §221 rozhoduje súd, ktorý vydá rozhodnutie o oprave, zmene, odvolaní alebo pozastavení účinkov notárom vydaného európskeho osvedčenia o dedičstve alebo vydá európske osvedčenie o dedičstve, ak jeho vydanie bolo odmietnuté podľa § 219 ods. 2. (2) Súd, ktorý rozhoduje o opravnom prostriedku podľa ods. 1 môže poveriť, aby rozhodnutie o oprave, zmene, odvolaní alebo pozastavení účinkov vydal vydaného európskeho osvedčenia o dedičstve, o ktorom sa v odvolacom konaní jedná, vydal notár.“. 

Dôvod: 
Jedná sa o konanie o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam notára podľa čl. 72 a čl. 73 nariadenia, o ktorom rozhoduje súd. Rozhodovanie notára o opravnom prostriedku, resp. vydanie rozhodnutia v odvolacom konaní umožňuje čl. 72 ods. 2 . Nariadenia. 	O 	N 	pripomienka nedostatočne zohľadňuje samotný text implementovaného Nariadenia (EÚ) č. 650/2012. 	
NKSR 	K §223 ods.1 
V § 223 ods. 1 navrhujeme pred slová „o návrhoch“ doplniť slová „o žiadosti podľa § 219 a“ a za slovo rozhoduje navrhujeme doplniť slová „notár a“. 

Dôvod: 
Aj v § 219 je spomenuté uznesenie o odmietnutí vydať európske osvedčenie o dedičstve. Uznesenia podľa §219 až 222 môže vydať aj notár. 	O 	N 	pripomienka nedostatočne zohľadňuje samotný text implementovaného Nariadenia (EÚ) č. 650/2012. 	
NKSR 	K §321 ods.3 
V § 321 ods. 3 navrhujeme doplniť na záver text: „dôkazné listiny, ktoré možno nahradiť odpisom, alebo inými dôkaznými prostriedkami, závet a dispozitívne listiny“. 

Dôvod: 
V minulosti tento text v zákone chýbal. Prax však ukázala, že je potrebné podrobnejšie upraviť nemožnosť umorenia určitého druhu listín. S uvedením sa stotožnil aj Najvyšší súd SR (Rozhodnutie NSSR 4 Cdo 84/2008: Pokiaľ ide o otázku možnosti umorenia listiny obsahujúcej závet, najvyšší súd zastáva názor, že umorenie takejto listiny neprichádza do úvahy, nakoľko listina obsahujúca závet nie je listinou, ktorú treba predložiť na uplatnenie práva. Občiansky zákonník v § 480 ods. 2 umožňuje poručiteľovi zrušenie závetu aj tým, že zničí listinu, na ktorej bol napísaný. Pokiaľ hmotné právo upravuje takúto možnosť s právnymi dôsledkami zrušenia účinkov závetu, je zároveň vylúčená možnosť domáhať sa v takomto prípade podľa procesných predpisov umorenia listiny závetu. Z rozhodnutia Najvyššieho súdu SR 4 Cdo 365/2012, v ktorom sa konštatuje rozhodnutie okresného a krajského súdu: Umoriť možno len takú stratenú alebo zničenú listinu, ktorú treba predložiť na uplatnenie práva a ktorú nemožno nahradiť inak a samotná povaha súkromnoprávnych listín vylučuje ich umorenie, lebo vznik takejto listiny je závislý výlučne na vôli subjektov a je v ich dispozícii, pričom ich stratu alebo zničenie je možné nahradiť aj inými dôkaznými prostriedkami.). 
Dispozitívne listiny (t.j. listiny, u ktorých zákon alebo dohoda účastníkov vyžaduje písomnú formu, napr. zmluva o prevode nehnuteľnosti alebo závet) majú síce konštitutívnu funkciu pre vznik právneho pomeru, nie sú však hmotnoprávnou podmienkou pre prevod a zánik práva. Oprávnený, ktorému sa takáto listina stratila alebo zničila má možnosť inými procesnými prostriedkami dokázať, že písomná forma úkonu predpísaná právnym predpisom alebo dohodnutá medzi stranami, bola dodržaná. 
Stratu kúpnej zmluvy je preto možné nahradiť dohodou o prevode vlastníckeho práva uzavretú s dedičmi po poručiteľovi a v prípade sporu je možné podať návrh na určenie vlastníckeho práva a dokázať existenciu nadobúdacieho dôvodu aj iným spôsobom ako len predložením originálu kúpnej zmluvy. 	O 	N 	Uvedené upresnenie textu nepovažuje predkladateľ za potrebné. 	
NKSR 	K §333 ods.1 a §334 ods.2 
V § 333 ods. 1 a v § 334 ods. 2 navrhujeme slovo „vydania“ nahradiť slovom „právoplatnosti“. 

Dôvod: 
Vzhľadom na skutočnosť, že toto rozhodnutie je potrebné doručovať a voči rozhodnutiu vydanom notárom je vždy prípustné odvolanie, môže medzi vydaním a právoplatnosťou rozhodnutia nastať dlhé obdobie. Taktiež sa môže stať, že rozhodnutie nebude účastníkovi dlho doručiteľné, ale lehota mu už bude plynúť pretože bolo uznesenie vydané. A keďže je s týmto uznesením spojené plynutie lehôt, navrhujem naviazať moment začatia plynutia lehôt na moment právoplatnosti. 	O 	N 	Predkladateľ zámerne naviazal začatia plynutia lehoty na vydanie uznesenia a nie na moment právoplatnosti, keďže po vydaní sa uznesenie zverejňuje na úradnej tabuli notára a na webovom sídle NK SR. 	
NKSR 	K §337 ods.1 a 2 
V § 337 ods. 1 a 2 navrhujeme na začiatok obidvoch odsekov doplniť slovo: „Právoplatné“. 

Dôvod: 
Aj s ohľadom na vyššie uvedené navrhujeme, aby bolo zverejňované len právoplatné rozhodnutie o začatí konania. Nemá veľký zmysel zverejniť rozhodnutie, ktoré ešte nebolo doručené, resp. proti nemu plynie lehota na odvolanie. 	O 	N 	Predkladateľ zámerne naviazal začatia plynutia lehoty na vydanie uznesenia a nie na moment právoplatnosti, keďže po vydaní sa uznesenie zverejňuje na úradnej tabuli notára a na webovom sídle NK SR. 	
NKSR 	K §331 
Navrhujeme vypustiť § 331. 

Dôvod: 
§ 331 a § 342 ods. 1 duplicitne upravujú postup pri odmietnutí návrhu. 	O 	N 	Predkladateľ nepovažuje ustanovenie za duplicitné, ide o dva rôzne režimy.  	
NKSR 	K §349 
Navrhujeme vypustiť § 349. 

Dôvod: 
Konanie vo veciach notárskych úschov upravuje Notársky poriadok. V novele Notárskeho poriadku bude upravený postup pri prijatí takejto notárskej úschovy ako aj pri jej vydaní. Civilný mimosporový poriadok má upravovať postup súdu pri podaní námietok proti vydaniu alebo vráteniu tohto typu notárskej úschovy. Keďže predmetné ustanovenie neobsahuje postup súdu pri podaných námietkach a ani sa netýka tohto konania, navrhujeme ho vypustiť a zakotviť do Notárskeho poriadku. 	O 	N 	Zosúladenie úpravy Notárskeho poriadku a CMP bude predmetom nadväzujúcich zmien súvisiacich predpisov. 	
NKSR 	K §350 
V § 350 navrhujeme nahradiť slovo „vydaním“ slovom „vrátením“. 

Dôvod: 
Navrhovaná zmena vyplýva z dôvodu zosúladenia výrazov používaných v Notárskom poriadku a Civilnom mimosporovom poriadku. Podľa úpravy notárskych úschov v Notárskom poriadku, na ktoré bude nadväzovať úprava notárskych úschov za účelom splnenia záväzku sa predmet úschovy vydáva príjemcovi alebo vracia zložiteľovi. 	O 	N 	Predkladateľ sa nestotožnil s gramatickou pripomienkou, termín "vydanie" sa nám javí ako bezproblémový. 	
NKSR 	K §351 
V § 351 navrhujeme vypustiť odsek 1 a ostatné odseky očíslovať ako odseky 1 a 2. 

Dôvod: 
Konanie vo veciach notárskych úschov upravuje Notársky poriadok. V novele Notárskeho poriadku bude upravený postup pri prijatí takejto notárskej úschovy ako aj pri jej vydaní. Civilný mimosporový poriadok má upravovať postup súdu pri podaní námietok proti vydaniu alebo vráteniu tohto typu notárskej úschovy. Keďže predmetné ustanovenie neobsahuje postup súdu pri podaných námietkach a ani sa netýka tohto konania, navrhujeme ho vypustiť a zakotviť do Notárskeho poriadku. 	O 	N 	Zosúladenie úpravy Notárskeho poriadku a CMP bude predmetom nadväzujúcich zmien súvisiacich predpisov. 	
NKSR 	K §355 
V § 355 navrhujeme vypustiť odsek 4. 

Dôvod: 
Konanie vo veciach notárskych úschov upravuje Notársky poriadok. V novele Notárskeho poriadku bude upravený postup pri prijatí takejto notárskej úschovy ako aj pri jej vydaní. Civilný mimosporový poriadok má upravovať postup súdu pri podaní námietok proti vydaniu alebo vráteniu tohto typu notárskej úschovy. Keďže predmetné ustanovenie neobsahuje postup súdu pri podaných námietkach a ani sa netýka tohto konania, navrhujeme ho vypustiť a zakotviť do Notárskeho poriadku. 	O 	N 	Predkladateľ považuje predmetný odsek za podstatný a nevidí dôvod na jeho vypustenie.  	
NKSR 	K §356 
V § 356 navrhujeme za slová „záložných veriteľov“ doplniť slová „ktorých záložné právo predajom zálohu zaniklo“. 

Dôvod: 
Podľa navrhovaného § 358 sú účastníkmi konania iba veritelia, ktorých záložné právo predajom zálohu zaniklo. Nie je potrebné upovedomovať záložných veriteľov, ktorých záložné právo je registrované pred záložným veriteľom, ktorý vykonal záložné právo o tom, komu a z akých právnych dôvodov bude výťažok vydaný. Vydanie výťažku sa takýchto „prednostných“ záložných veriteľov nijako nedotýka a ich záložné právo ostáva zachované. 	O 	A 	 	
NKSR 	K §363 ods.1 
§ 363 ods. 1 navrhujeme nahradiť znením: „(1) Ak sa notárovi nepodarí naložiť s predmetom notárskej úschovy v lehote podľa osobitného predpisu, podá súdu podnet na začatie konania o prepadnutí predmetu úschovy štátu. To neplatí, ak prebieha iné súdne konanie týkajúce sa predmetu úschovy alebo ak sa o vydanie predmetu úschovy dôvodne požiadala určitá osoba.“ ako poznámku pod čiarou navrhujeme odkaz na zákon SNR č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok). 

Dôvod: 
Konanie o prepadnutí predmetu notárskej úschovy štátu sa má týkať prípadov, kedy sa notárovi nepodarí naložiť s predmetom notárskej úschovy podľa terajšieho § 70a ods. 6 Notárskeho poriadku aj podľa navrhovanej novely Notárskeho poriadku ohľadom notárskych úschov za účelom splnenia záväzku. Pripravovanou novelou Notárskeho poriadku budú notárske úschovy nanovo prepracované. Lehota, počas ktorej má notár predmet tej-ktorej úschovy, bude aj naďalej určená Notárskym poriadkom. Po zavedení Notárskeho centrálneho registra úschov sa dá uvažovať aj o skrátení lehôt. 
Ďalej sa navrhuje nahradiť slovo „hlási“ vhodnejším výrazom „požiadala“. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje za dôvodné, aby predmetná otázka bola upravená v CMP. Ustanovenia Notárskeho poriadku budú túto úpravu konkretizovať. 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 131  
V poznámke pod čiarou k odkazu 3 žiadame uviesť úplný a správny názov nariadenia (ES) č. 2201/2003 a to tak, že slovo „rozhodnutí“ sa nahradí slovom „rozsudkov“ a za slovom „povinností“ sa doplní čiarka a text „ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1347/2000“. V citácii tohto nariadenia EÚ je tiež potrebné vypustiť duplicitné slová „v platnom znení)“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 136 
V zmysle ustanovenia § 13 odsek 6 zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov odporúčame predkladateľovi upraviť znenie ustanovenia § 136 odsek 1 písm. b) návrhu zákona, a to nasledovne: vypustiť slová „v tom prípade“ a slová „zástupcovi Slovenskej republiky pred súdmi Európskej únie“ nahradiť slovami „Ministerstvu spravodlivosti Slovenskej republiky.“ 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 180  
V poznámke pod čiarou k odkazu 4 žiadame uviesť úplnú a správnu citáciu nariadenia (EÚ) č. 650/2012, a to nasledovne: „Čl. 22 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 650/2012 zo 4. júla 2012 o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní a výkone rozhodnutí a prijatí a výkone verejných listín v dedičských veciach a o zavedení európskeho osvedčenia o dedičstve (Ú. v. EÚ L 201, 27. 07. 2012).“ 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 223 
V poznámke pod čiarou k odkazu 8 je potrebné uviesť skrátenú citáciu nariadenia EÚ, keďže jeho úplná citácia je už uvedená v poznámke pod čiarou k odkazu 4. Jeho skrátenú citáciu žiadame uviesť v súlade s bodom 5 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR takto: „Čl. 72 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 650/2012.“ 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 371 až 373 
1. V poznámke pod čiarou k odkazu 24 žiadame uviesť úplnú a správnu citáciu nariadenia (ES) č. 805/2004, a to nasledovne: „Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 805/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vytvára európsky exekučný titul pre nesporné nároky (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 19/zv. 7) v platnom znení.“ 

 	O 	ČA 	Na základe pripomienok k ustanoveniam o Osvedčení o Európskom exekučnom titule presunul predkladateľ túto úpravu do CSP.  	
OAP SVL ÚV SR 	K § 371 až 373 
2. V poznámkach pod čiarou k odkazom 25 až 28 žiadame v súlade s bodom 5 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR uviesť skrátené citácie nariadenia (ES) č. 805/2004 v platnom znení. 	O 	ČA 	Na základe pripomienok k ustanoveniam o Osvedčení o Európskom exekučnom titule presunul predkladateľ túto úpravu do CSP.  	
OAP SVL ÚV SR 	K § 372 
Upozorňujeme, že ustanovenie § 372 ods. 3 návrhu zákona obsahuje duplicitnú úpravu vo vzťahu k ustanoveniu čl. 10 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 805/2004. Keďže nariadenia sú v zmysle čl. 288 Zmluvy o fungovaní Európskej únie záväzné a priamo uplatniteľné, dávame na zváženie vypustenie ustanovenia § 372 ods. 3 návrhu zákona, alebo úpravu výnimky v ustanovení § 63 s odkazom na príslušné ustanovenie vyššie uvedeného nariadenia. 
 	O 	ČA 	Na základe pripomienok k ustanoveniam o Osvedčení o Európskom exekučnom titule presunul predkladateľ túto úpravu do CSP.  	
OAP SVL ÚV SR 	K § 373 
V ustanovení § 373 ods. 2 návrhu zákona žiadame doplniť subjekt, na žiadosť ktorého rozhodne súd o stiahnutí osvedčenia o európskom exekučnom titule. 

 	O 	ČA 	Na základe pripomienok k ustanoveniam o Osvedčení o Európskom exekučnom titule presunul predkladateľ túto úpravu do CSP. Časť týkajúca sa stiahnutia Osvedčenia o Európskom exekučnom titule bola vypustená. 	
ŠÚ SR 	K § 1 
Odporúčame slovo „prejedávajú“ nahradiť slovom „prejednávajú“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K tretiemu dielu 
Odporúčame doplniť text, nakoľko nadpis nad § 107 je „Konanie a určenie neplatnosti a neexistencie manželstva“ a v § 108 a 109 je uvedená len neplatnosť manželstva. 

 	O 	N 	Bolo zámerom predkladateľa upraviť konanie o určenie neplatnosti a neexistencie manželstva tak ako je uvedené, § 107 sa týka oboch konaní. 	
ŠÚ SR 	K § 113 
Odporúčame upresniť, na koho návrh sa začína konanie. Podobne odporúčame upraviť v celom vlastnom materiáli. 

 	O 	N 	Legitimáciu riešia hmotnoprávne ustanovenia. 	
ŠÚ SR 	K § 128 ods. 2 
Odporúčame uviesť text „ (2) Súd rozhoduje tiež .....“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 8 
Odporúčame uviesť skrátenú citáciu nariadenia, nakoľko úplná citácia je uvedená v poznámke pod čiarou k odkazu 4. Rovnako odporúčame upraviť aj odkazy 25 až 28. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K § 277 
Odporúčame slovo „niet“ nahradiť iným slovom napr. „nie je“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 9 
Odporúčame na konci pripojiť tieto slová: „v znení neskorších predpisov“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 249 
Odporúčame na konci pripojiť tieto slová: „v platnom znení“. 
 	O 	N 	z pripomienky nie je možné identifikovať, ktorej poznámky pod čiarou sa pripomienka týka. 	
MK SR 	Pripomienky k predloženému materiálu 
Všeobecne k predloženému návrhu 
1. Odporúčame návrh Civilného mimosporového poriadku (ďalej len „návrh“) upraviť po legislatívno- technickej stránke v súlade s legislatívno-technickými pokynmi a taktiež po štylistickej a jazykovej stránke. 
2. Odporúčame v celom návrhu používať jednotnú terminológiu v záujme lepšej zrozumiteľnosti a jednoznačnosti textu. V predloženom návrhu sa nejednotne používajú spojenia „účastník“ a „účastník konania“, „maloletý“ a „maloleté dieťa“, „bezodkladne“ „bez zbytočného odkladu“ a pod. 
3. Z hľadiska systematiky a legislatívnej techniky odporúčame spojiť niektoré paragrafy do jedného a ten v súlade s bodom 13 legislatívno- technických pokynov rozdeliť na odseky, prípadne pododseky. Napríklad odporúčame spojiť § 50 až 52, § 56 a 57, § 63 a 64, § 171 až 175, § 269 a 270, § 280 a 282 ods. 1, § 281 a 282 ods. 2, § 383 ods. až 3, a ďalšie. Navrhovaná úprava je v záujme lepšej zrozumiteľnosti a prehľadnosti textu. 
4. Upozorňujeme, že návrh na mnohých miestach odkazuje na osobitné právne predpisy, pričom v predloženom návrhu absentujú príslušné odkazy a poznámky pod čiarou. Odporúčame v tomto smere predložený návrh dopracovať. 
Napríklad v § 110 ods. 2 odporúčame prostredníctvom poznámky pod čiarou konkrétne odkázať na dôvody, pre ktoré môže súd upustiť od výsluchu a vyhlásenia matky. 
Pripomienka platí pre celý text predloženého návrhu, napríklad pre § 114, § 117, § 120, § 144, § 257, § 276. 
5. K čl. 2 
Upozorňujeme, že v čl. 2 ods. 2 znenie druhej vety odkazuje na obsah a účel tohto zákona podľa odseku 1, ale odsek 1 neupravuje obsah a účel zákona. 
6. K čl. 3 
Odporúčame znenie odseku 2 vypustiť, nepovažujeme za správne vytvárať fikciu, že každý sudca je zákonodarca. 
7. Odporúčame v § 8 ods. 1 nejednoznačný výraz „navrhovateľ, ktorému nesvedčí účastníctvo podľa § 7“ nahradiť iným jednoznačným výrazom. 
8. Upozorňujeme na potrebu zosúladiť znenia odsekov 1 a 2 § 40, odporúčame spojiť znenie oboch odsekov. 
9. § 69 Autoremedúra odporúčame vypustiť pre jeho duplicitu s § 368 Civilného sporového poriadku, ktorého ustanovenia sa podľa § 2 návrhu použijú v prípade ak návrh neustanovuje inak. Vzhľadom na subsidiárnu pôsobnosť Civilného sporového poriadku odporúčame § 69 predloženého návrhu vypustiť. 
10. V § 70 odporúčame slovo „aj“ nahradiť slovom „ani“. Legislatívno-technická pripomienka. 
11. Upozorňujeme na vnútorný nesúlad § 74 a 75. Podľa § 74 sa odvolanie proti uzneseniu vydanému notárom ako súdnym komisárom podáva u notára, ktorý toto uznesenie vydal. Z § 75 však vyplýva, že odvolanie by sa malo podať na súde prvej inštancie alebo na odvolacom súde. Odporúčame odstrániť vnútorný rozpor. 
12. V § 79 a 80 odporúčame slovo „žaloba“ nahradiť slovom „návrh“, a to s ohľadom na § 2 ods. 2 návrhu. 
13. V § 93 odporúčame slová „s privolením súdu“ nahradiť slovami „s povolením súdu“, vzhľadom na skutočnosť, že ide o konanie o povolenie uzavrieť manželstvo. Preto súd na návrh osobe povolí, nie privolí, uzavrieť manželstvo. 
14. V § 101ods. 2 odporúčame z hľadiska zrozumiteľnosti a jednoznačnosti ustanovenia za slová „súhlas druhého manžela“ vložiť slová „so späťvzatím návrhu na rozvod manželstva“. 
15. V § 108 a 109 odporúčame za slovo „neplatnosti“ vložiť slová „a neexistencii“ a pri slovách „osobitný predpis“ odporúčame vložiť odkaz a poznámku pod čiarou. 
16. V § 114 ods. 1 odporúčame slovo „matka“ nahradiť slovami „žena, ktorej materstvo má byť určené“ vzhľadom na skutočnosť, že ide o konanie o určenie materstva. 
17. V § 158 odporúčame vypustiť pre nadbytočnosť slová „a iných obdobných nárokov“. 8. diel podľa nadpisu aj podľa obsahu jeho ustanovení upravuje iba konanie o výživnom plnoletých osôb. 
18. V § 186 ods. 2 odporúčame časť vety za čiarkou upraviť takto: „môže súd ustanoviť za správcu dedičstva štát“. 
19. V § 190 ods. 3 posledná veta odporúčame uviesť jednoznačne o aké „tieto trovy“ ide a tiež uviesť čo sú „ostatné prípady“. 
20. V 197 ods. 3 a § 199 ods. 3 upozorňujeme, že k slovesu neprihliadne sa viaže predložka „na“ (tak ako je to správne uvedené v § 202 ods. 1) a nie predložka „k“ ako sa nesprávne uvádza v týchto ustanoveniach. 
21. V § 203 ods. 1 odporúčame slová „určí, ktorá“ nahradiť slovami „určí a ktorá“. 
22. V § 237 ods. 1 a § 239 ods. 2 odporúčame doplniť o blízku osobu vo vzťahu ku komu ide, t. j. že ide o osobu blízku osobe, o ktorej spôsobilosti sa koná. 
23. V § 247 ods. 3 a § 264 ods. 2 odporúčame slovo „vzhliadne“ nahradiť iným vhodným, v právnej terminológii zaužívaným pojmom. 
24. V druhej hlave druhom dieli (§ 235 a nasl.) upozorňujeme na absenciu úpravy konania o pozbavení spôsobilosti na právne úkony. Návrh upravuje iba obmedzenie, zmenu obmedzenia a navrátenie spôsobilosti na právne úkonu. Odporúčame v tomto smere návrh dopracovať a doplniť. 
25. V § 257 odporúčame doplniť odkazy na osobitné predpisy. 
26. V § 287 odporúčame za slovo „povinnosť“ doplniť slová „osobe o ktorej určení dátumu narodenia alebo veku sa rozhoduje“ a za slová „obmedziť pohyb“ odporúčame doplniť slovo „tejto“. Legislatívno-technická úprava. 
27. V § 288 odporúčame zvážiť medzi možné dôvody odmietnutia podrobiť sa lekárskemu vyšetreniu za účelom zistenia dátumu narodenia alebo veku doplniť aj náboženské dôvody. 
28. V § 405 v splnomocňovacom ustanovení odporúčame slovo „ustanovuje“ nahradiť slovom „ustanoví“ a slovo „vydaný Ministerstvom“ nahradiť slovami „ktorý vydá Ministerstvo“. 
29. V § 408 navrhujeme účinnosť upraviť tak, aby pri zachovaní dostatočnej legisvakancie bol uvedený konkrétny dátum účinnosti. O 
 	O 	ČA 	1. A 
2. Predkladateľ používa v zásade pojem "maloletý" avšak v prípadoch, kedy je potrebné zdôrazniť jeho vzťah k ostatným účastníkom v konkrétnom konaní. K pojmu "účastník" a "účastník konania" - A; k pojmu "bezodkladne" - A. 
3. N - v zmysle bodu 12 prílohy č. 5 LPV - treba dávať prednosť krátkym ustanoveniam § 
4. N - predkladateľ nie vždy mohol špecifikovať právny predpis v normatívnom texte, v niektorých prípadoch to vyplýva z dôvodovej správy alebo je zrejmé, o aký právny predpis ide. 
5. K čl. 2 A 
6. K čl. 3 N: Podľa názoru predkladateľa ide o nepochopenie, aj s ohľadom na súčasnú legislatívnu entropiu je potrebné dotváranie zákona zo strany súdu, resp. sudcu. Súd nemôže odmietnuť rozhodnúť. Ustanovenie je potrebné vykladať v kontexte s ostatnými zásadami a vnímať ho ako princíp na podporu zákazu denegatio justitiae. 
7. § 8 N Uvedená formulácia lepšie zodpovedá procesnému postaveniu osoby, ktorá podala návrh, avšak nemá hmotnoprávny nárok. 
8. § 40: ČA Predkladateľ vypustil ustanovenie z dôvodu koncepčných zmien v CSP. 
9. § 69: A Vypustené z dôvodu duplicity v CSP. 
10. § 70: ČA predkladateľ v zmysle pripomienky precizoval ustanovenie. 
11. § 74 a 75: N Predkladateľ nevidí nesúlad. 
12. § 79 a 80: N Pojmy nemožno zamieňať, ide o terminus technicus. 
13. § 93: A 
14. § 101 N Vyplýva zo systematického výkladu návrhu zákona 
15. § 108 a 109 N Predkladateľ zámerne v § 108 a 109 upravil iba inštitút neplatnosti manželstva, keďže takáto úprava vyplýva z hmotného práva. 
16. § 114: N Do rozhodnutia súdu o určení materstva je účastníkom konania "matka" podľa rodného listu dieťaťa. 
17. § 158 N Iným obdobným nárokom mal predkladateľ na mysli napríklad príspevok na výživu nevydatej matky, alebo rozvedeného manžela. 
18. § 186 A 
19. § 190: N Predkladateľ precizoval predmetné ustanovenie, doplnil, že trovy sa platia podľa vzájomného pomeru ceny nadobudnutého dedičstva. Ostatnými prípadmi sa majú na mysli tie, kedy dedič nenadobudol dedičstvo. 
20. § 197 a § 199 A 
21. § 203 A 
22. § 235 a nasl. N Predkladateľ reflektoval, že pozbavovanie spôsobilosti na právne úkony je v rozpore s ľudskoprávnymi štandardami. 
23. § 237 a § 239 N Predkladateľ považuje ustanovenie za dostatočne zrozumiteľné. 
24. § 247 a § 264 N Predkladateľ zámerne použil termín "vzhliadnuť", aby vystihol zmysel a obsah úkonu, ktorý má súd vykonať. 
25. § 257 N Predkladateľ nezavádza odkaz pod čiarou z dôvodu častej zmeny týchto osobitných predpisov, čím by sa poznámka pod čiarou stala obsolétna. 
26. § 287 ČA Konanie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené s poukazom na to, že jeho zavedenie by mohlo spôsobiť kolíziu rôznych právnych predpisov a nedosiahlo by zamýšľaný účel, naopak, mohlo by spôsobiť kontraproduktívne následky. 
27. § 288 ČA Konanie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené s poukazom na to, že jeho zavedenie by mohlo spôsobiť kolíziu rôznych právnych predpisov a nedosiahlo by zamýšľaný účel, naopak, mohlo by spôsobiť kontraproduktívne následky. 
28. § 405 A 
29. § 408 A 
 	
ÚGKK SR 	 
K osobitnej časti dôvodovej správy 
Žiadame predkladateľa podrobnejšie vysvetliť jednotlivé ustanovenia návrhu Civilného mimosporového poriadku. Podľa nášho názoru rozsah osobitnej časti dôvodovej správy k návrhu Civilného mimosporového poriadku nezodpovedá významu tohto právneho predpisu (v tejto súvislosti možno poukázať napr. na mimoriadne stručnú dôvodovú správu k § 16 - 22). Zároveň sme toho názoru, že dôkladnejšia dôvodová správa môže byť nápomocná pri interpretácii ustanovení, ktoré by sa v budúcnosti mohli ukázať ako ustanovenia pripúšťajúce rôzny výklad. Uvedomujeme si, že ustanovenia Civilného mimosporového poriadku majú byť interpretované v súlade so základnými princípmi uvedenými v článkoch 1 až 14, napriek tomu si myslíme, že aj dôvodová správa je dôležitou pomôckou pri interpretácii právneho predpisu. 
Osobitne v tejto súvislosti poukazujeme na potrebu rozšíriť výklad v osobitnej časti dôvodovej správy o dovolaní (generálneho prokurátora), t. j. výklad k § 84 až 92. 
 	O 	ČA 	Dôvodová správa nemá podľa názoru predkladateľa slúžiť na výklad zákona, naopak, argumentácia dôvodovou správou môže byť po niekoľkých rokoch kontraproduktívna, rozdiel spočíva v objektívnom a subjektívnom teleologickom výklade. MS SR však čiastočne akceptovalo pripomienku, dôvodová správa bude precizovaná, keďže v priebehu MPK sa aj viaceré ustanovenia zmenili. 	
ÚGKK SR 	K § 6 ods. 2 
Navrhujeme precizovať poslednú vetu v § 6 ods. 2. 

Odôvodnenie: 
Predpokladáme, že predkladateľ mal v poslednej vete v § 6 ods. 2 na mysli rozhodnutie nadriadeného súdu o tom, ktorý súd je príslušný. Túto skutočnosť je potrebné výslovne uviesť, keďže ide o samostatnú vetu. 

 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K dôvodovej správe k § 41 
Je potrebné precizovať text dôvodovej správy k § 41. 

Odôvodnenie: 
Druhá veta dôvodovej správy k § 41 nesúvisí s navrhovaným znením § 41. Navrhovaný § 41 vôbec nerieši to, od ktorého momentu je súd rozhodnutím viazaný. 

 	O 	N 	Navrhovaná pripomienka rezultuje z nepochopenia právnej úpravy. Súd je viazaný skutkovým stavom v čase vyhlásenia rozsudku.  	
ÚGKK SR 	K § 47 
Navrhujeme zvážiť vypustenie § 47. 

Odôvodnenie: 
Rovnaké pravidlo je vyjadrené v § 224 ods. 2 CSP, ktoré je aj presnejšie, a ktoré by sa na mimosporové konania vzťahovalo pri absencii odchylnej právnej úpravy. § 224 ods. 2 CSP považujeme za presnejšie, nakoľko sa v ňom ustanovuje, že na uznesenie sa primerane použijú ustanovenia o rozsudku, ak nie je ďalej ustanovené inak. Aj samotný CMP počíta s osobitným ustanovením o doručovaní uznesení, preto aj vo vzťahu k mimosporovým konaniam by malo platiť, že na uznesenie sa použijú ustanovenia o rozsudku, ak nie je ďalej ustanovené inak. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K dôvodovej správe k § 84 
Žiadame v dôvodovej správe vysvetliť, čo sa rozumie slovami „ak nápravu nie je možné v čase podania dovolania generálneho prokurátora dosiahnuť inými právnymi prostriedkami“. 

Odôvodnenie: 
V súvislosti s právnou úpravou mimoriadneho dovolania podľa Občianskeho súdneho poriadku sa v aplikačnej praxi vyskytovali rôzne názory na potrebu využitia iných opravných prostriedkov pred podaním mimoriadneho dovolania, ako podmienky prípustnosti mimoriadneho dovolania. V záujme predchádzania interpretačných sporov ohľadne podmienok prípustnosti dovolania generálneho prokurátora navrhujeme predmetné ustanovenie dôkladnejšie vysvetliť v dôvodovej správe. Predpokladáme, že zámerom predkladateľa je ustanoviť, že využitie iných opravných prostriedkov zo strany účastníka konania pred podaním dovolania generálneho prokurátora nie je podmienkou prípustnosti tohto opravného prostriedku. 
 	O 	N 	Prílišnú kazuistiku v dôvodovej správe predkladateľ považuje za kontraproduktívnu a obsah namietaného pojmu je jasný. 	
MO SR 	K § 36 návrhu zákona 
Odporúčame zvážiť preformulovanie znenia ustanovenia napr. takto: „§ 36 Súd je povinný konať tak, aby zistil skutočný stav veci.“. Zistiť skutočný stav veci môže byť pre súd v praxi nedosiahnuteľné. Poukazujeme v tejto súvislosti na to, že v konaní o vyhlásení za mŕtveho podľa navrhovaných ustanovení § 229 až 232 postačuje na vydanie rozhodnutia overiť pravdepodobnosť smrti osoby. 
 	O 	N 	Formulácia "skutočný stav veci" znamená zistiť skutočnosti čo najbližšie pravde.  	
MO SR 	K § 45 návrhu zákona 
Odporúčame v návrhu zákona bližšie špecifikovať rozhodnutia o osobnom stave za účelom jednoznačnej aplikácie a výkladu ustanovenia § 45, ktoré obsahuje slová „rozhodnuté o osobnom stave“, ako aj v nadväznosti na platnú právnu úpravu uvedenú v § 80 Občianskeho súdneho poriadku. 
 	O 	N 	špecifikácia rozhodnutí o osobnom stave nie je potrebná. 	
MO SR 	K § 68 návrhu zákona 
Odporúčame v nadväznosti na znenie § 28 upraviť podmienky zmeny návrhu na začatie konania v odvolacom konaní, príp. navrhujeme ustanovenie § 68 úplne vypustiť. Domnievame sa, že v odvolacom konaní by pripustenie zmeny návrhu na začatie konania malo podliehať prísnejším pravidlám ako v konaní na prvom stupni. Je nelogické, aby napr. pri konaní o výživné maloletého mohlo v odvolacom konaní dôjsť ku zmene osoby, ktorá má výživné maloletému poskytovať, alebo v konaní o spôsobilosti na právne úkony ku zmene osoby, ktorá má byť rozhodnutím obmedzená v spôsobilosti na právne úkony. 
 	O 	N 	Pripomienka je v rozpore so zásadou jednotnosti konania a arbitrárneho poriadku. 	
MO SR 	K § 104 návrhu zákona 
Odporúčame v § 104 ods. 2 za slová „na návrh“ vložiť slovo „najskôr“ vzhľadom na znenie časti vety nasledujúcej za bodkočiarkou. 
 	O 	N 	Formulácia je podľa názoru predkladateľa zrejmá. 	
MO SR 	K § 209 a 210 návrhu zákona 
V nadväznosti na § 209 ods. 2 odporúčame doplniť osobitnú právnu úpravu pre úhradu pohľadávky štátu likvidáciou dedičstva. V prípade úhrady jedného záväzku z dedičstva je neprimerané speňaženie celého nepredĺženého majetku poručiteľa a prepadnutie nespeňaženého majetku poručiteľa v prospech štátu, ako to ustanovuje § 210 ods. 1 a 2. 
 	O 	N 	V tomto prípade navrhuje likvidáciu štát, požiadavka je pokrytá tým, že táto likvidácia je na návrh. 	
MO SR 	K § 235 až 255 návrhu zákona 
Odporúčame konanie o spôsobilosti na právne úkony v uvedených ustanoveniach upraviť v nadväznosti na platné znenie ustanovenia § 10 Občianskeho zákonníka, ktoré obsahuje nielen úpravu podmienok obmedzenia spôsobilosti na právne úkony, ale aj úpravu podmienok pozbavenia spôsobilosti na právne úkony. Podobne slová „pozbavenie spôsobilosti na právne úkony“ sú uvedené aj v predloženom návrhu zákona napr. v § 151 ods. 2, ako aj vo viacerých osobitných predpisoch, napr. v zákone č. 180/2014 Z. z. podmienkach výkonu volebného práva a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	O 	N 	Predkladateľ reflektoval, že pozbavanie spôsobilosti na právne úkony je v rozpore s ľudskoprávnymi štandardami.  	
MO SR 	K návrhu zákona všeobecne 
K návrhu zákona všeobecne 
1. Odporúčame predložený návrh zákona (napr. čl. 3 ods. 2, § 54 ods. 4 § 77, § 101 ods. 2, § 110 ods. 3, § 198 ods. 2, § 208, § 373 ods. 2) upraviť v súlade s bodmi 13 a 21 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
2.Taktiež odporúčame návrh zákona upraviť aj po jazykovej a štylistickej stránke. V tejto súvislosti poukazujeme na to, že slovo „prejednať“, príp. slovo „vyslúchnuť“ nezodpovedajú kodifikovanému slovenskému jazyku a je preto vhodnejšie v návrhu zákona používať slovo „prerokovať“, resp. slovo „vypočuť“ v príslušnom gramatickom tvare. 
3. Odporúčame v celom znení návrhu zákona používať jednotnú terminológiu, najmä v prípade použitia slov „účastník konania“, resp. „účastník“ alebo slov „neodkladne“, resp. „bez zbytočného odkladu“ a „bezodkladne“, ako aj slov „návrh na začatie konania“, resp. „návrh“. 
4. Odporúčame namiesto slov „orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately“, resp. slov „orgán sociálnoprávnej ochrany detí“ vo všetkých tvaroch zvážiť tam, kde je to vhodné (napr. v § 123, 124 ods. 1), používanie slov „zástupca orgánu sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately“ v príslušnom tvare. 
5. Odporúčame zvážiť v prípade odkazov na osobitný predpis doplnenie príslušných poznámok pod čiarou tak, aby v návrhu zákona bola v tejto oblasti jednotná legislatívna technika. 
 	O 	ČA 	1. návrh zákona bol zosúladený s Legislatívnymi pravidlami vlády. 
2. návrh zákona bol po jazykovej a štylistickej stránke pripomienkovaný Jazykovedným ústavom ĽŠ pri SAV. 
3. terminológia bola precizovaná. 
4. terminológia bola zjednotená. Predkladateľ slovo "zástupca" nepoužíva. 
5. N, predkladateľ nie vždy mohol špecifikovať právny predpis v normatívnom texte, v niektorých prípadoch to vyplýva z dôvodovej správy alebo je zrejmé, o aký právny predpis ide. 	
MO SR 	K § 233, 234 a 253 návrhu zákona 
Navrhujeme zvážiť úpravu súdu príslušného na vydanie rozsudku, ktorým sa rozhodnutie o vyhlásení za mŕtveho alebo rozsudok o obmedzení spôsobilosti na právne úkony zruší. Navrhujeme, aby ako príslušným súdom bol v týchto prípadoch ustanovený namiesto všeobecného súdu navrhovateľa súd, ktorý rozsudkom vyhlásil osobu za mŕtvu, resp. ktorý rozhodol o obmedzení spôsobilosti na právne úkony. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje za vhodnejšie, ak rozhoduje súd podľa aktuálneho pobytu navrhovateľa. 	
MO SR 	K 186 návrhu zákona  
Odporúčame v § 186 ods. 2 špecifikovať, ktorý štátny orgán bude zastupovať štát ako správcu dedičstva, a to napr. odkazom na príslušný osobitný predpis. 
 	O 	N 	Predkladateľ nepovažuje za nevyhnutné orgán špecifikovať, ide o okresný úrad. 	
MO SR 	K § 114 návrhu zákona 
V ustanovení § 114 ods. 2 odporúčame bližšie špecifikovať osobu navrhovateľa podľa osobitného predpisu odkazom na poznámku pod čiarou, v ktorej odporúčame uviesť citáciu § 83 ods. 2 zákona č. 36/2005 Z. z. Poukazujeme na to, že na predložený návrh zákona odkazuje aj v iných ustanoveniach na zákon č. 36/2005 Z. z. a odporúčame preto zvoliť jednotnú legislatívnu techniku v celom znení návrhu zákona. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 110 návrhu zákona 
V ustanovení § 110 ods. 2 odporúčame bližšie špecifikovať dôvody podľa osobitného predpisu, pre ktoré môže súd upustiť od výsluchu a vyhlásenia matky, odkazom na poznámku pod čiarou, v ktorej odporúčame uviesť citáciu najmä § 91 ods. 4 zákona č. 36/2005 Z. z. 
 	O 	ČA 	Vysvetlenie bolo doplnené do dôvodovej správy. 	
MO SR 	K § 75 návrhiu zákona 
Odporúčame v § 75 za slovo „včas“ vložiť slová „aj vtedy“. V súlade s odôvodnením tohto ustanovenia navrhujeme precizovať znenie § 75 tak, aby nadväzovalo na znenie § 74. Týmto doplnením bude jednoznačne ustanovené, že odvolanie proti uzneseniu notára možno podať notárovi, na súde prvej inštancie, ktorý notára poveril, a na príslušnom odvolacom súde. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 60 návrhu zákona 
Odporúčame zvážiť vypustenie § 60, keďže ustanovenie úplne vylučuje možnosť uloženia povinnosti nahradiť trovy konania prokurátorovi, a to aj vtedy, ak by to bolo s ohľadom na okolnosti prípadu spravodlivé. 
 	O 	N 	Predkladateľ nesúhlasí, v takom prípade je možné uplatniť náhradu škody voči štátu podľa osobitného predpisu. 	
MO SR 	K § 399 návrhu zákona 
Odporúčame, aby odňatie maloletého vykonával sudca, príp. justičný čakateľ, ak sa opätovne zavedie inštitút justičných čakateľov, a to s poukazom na vážnosť inštitútu odňatia maloletého. Z tohto dôvodu navrhujeme vypustiť § 399 ods. 2 
 	O 	N 	Predkladateľ nepovažuje navrhované na nevyhnutné. 	
MO SR 	K čl. 3 návrhu zákona 
Odporúčame v čl. 3 ods. 2 slová „takého ustanovenia“ nahradiť slovami „ustanovenia uvedeného v odseku 1“, príp. inak precizovať odkaz na ustanovenia uvedené v čl. 3 ods. 1. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje text za dostatočne jasný. 	
MO SR 	K čl. 4 návrhu zákona 
Navrhujeme slová „a informuje dieťa“ nahradiť slovami „a náležite informuje dieťa“ v súlade napr. s ustanovením § 122. 
 	O 	N 	Predkladateľ sa vecne stotožňuje, zotrváva na formulácii, keďže sa mu javí dostatočne jasná. 	
MO SR 	K čl. 14 návrhu zákona 
Odporúčame bližšie špecifikovať slová „cudzie rozhodnutia“ najmä vo vzťahu k subjektu, ktorý ich vydáva. 
 	O 	ČA 	predkladateľ návrhu v zmysle pripomienky precizoval ustanovenie. 	
MO SR 	K čl. 5 a 12 návrhu zákona 
Odporúčame zjednotiť právnu úpravu uvedenú v čl. 5 druhej vete a v čl. 12, keďže upravujú identickú problematiku. 
 	O 	N 	Uvedené ustanovenia upravujú odlišné princípy, pokiaľ v čl. 5 je reflektovaný princíp oficiality, čl. 12 upravuje princíp rýchlosti konania. 	
MO SR 	K § 22 návrhu zákona 
Odporúčame prehodnotiť znenie predmetného ustanovenia vzhľadom na znenie § 16 ods. 2. 
 	O 	N 	§ 16 ods. 2 nie je v rozpore s § 22. Predkladateľ zotrváva na uvedenej formulácii. 	
MO SR 	K § 101 návrhu zákona 
Odporúčame v § 101 ods. 2 bližšie špecifikovať slová „súhlas druhého manžela“ a za tieto slová vložiť napr. slová „podľa odseku 1“. 
 	O 	N 	Vyplýva zo systematického výkladu návrhu zákona. 	
MO SR 	K § 110 návrhu zákona 
Odporúčame v § 110 ods. 3 slová „Ak takto k určeniu otcovstva nedôjde“ nahradiť slovami „Ak k určeniu otcovstva podľa odsekov 1 a 2 nedôjde“ v súlade s bodom 21 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. Zároveň odporúčame zvážiť umiestniť ustanovenie § 110 s nadpisom „Činnosť súdu pred začatím konania o určení otcovstva“ za súčasné znenie § 114. 
 	O 	ČA 	predkladateľ akceptoval prvú časť pripomienky a text upravil. Druhú časť pripomienky neakceptoval zo systematických dôvodov. 	
MO SR 	K § 128 návrhu zákona 
Odporúčame v § 128 ods. 2 doplniť subjekt, ktorý vydá rozhodnutie. Slovo „Rozsudkom“ navrhujeme preto nahradiť slovami „Súd rozsudkom“. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 141 návrhu zákona 
Odporúčame v § 141 ods. 1 precizovať slovné spojenie „rozhodnutie vo veci návratu“. Poukazujeme v tejto súvislosti tiež na to, že v § 131 ods. 1 nie je zavedená legislatívna skratka pre slová „konanie o návrat maloletého do cudziny vo veci neoprávneného premiestnenia alebo zadržania podľa osobitných predpisov“. 
 	O 	ČA 	predmetné ustanovenie bolo v zmysle pripomienky precizované 	
MO SR 	K § 184 návrhu zákona 
Odporúčame v ustanovení § 184 ods. 2 bližšie špecifikovať slovo „účtu“. Navrhujeme preto za slová „majiteľom účtu“ vložiť slová „v banke alebo v pobočke zahraničnej banky“ a slová „z účtu“ nahradiť slovami „z tohto účtu“. 
 	O 	ČA 	predkladateľ bližšie špecifikoval pojem "účet" 	
MO SR 	K § 238 návrhu zákona 
Odporúčame slovo „obmedzia“ nahradiť slovom „obmedzenia“. Ide o gramatickú úpravu. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 247 návrhu zákona 
Navrhujeme v ustanovení § 247 ods. 2 uviesť, koho zdravotný stav sa má pri výsluchu zohľadniť. Odporúčame preto na konci tohto ustanovenia pripojiť napr. tieto slová: „vypočutej osoby“. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje právnu úpravu za dostatočne jasnú s ohľadom na odsek 1. 	
MO SR 	K § 290 návrhu zákona 
Odporúčame zvážiť vypustenie § 290 ods. 2. V § 290 ods. 3 navrhujeme následne preformulovať uvádzaciu vetu napr. takto: „Registrovým súdom pre obvod Krajského súdu v“. V pododsekoch § 290 ods. 3 potom navrhujeme slovo „vedie“ nahradiť slovom „je“. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje predmetné ustanovenie za dostatočne prehľadné v súčasnom znení.  	
MO SR 	K § 299 návrhu zákona 
V § 299 odporúčame prehodnotiť súlad odsekov 3 a 4. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje úpravu za bezproblémovú. 	
MO SR 	K § 406 a 407 návrhu zákona 
Odporúčame precizovať prechodné ustanovenia, konkrétne v § 406 ods. 3 navrhujeme slová „skončí sa lehota až v tomto neskoršom čase“ nahradiť slovami „skončí sa lehota podľa doterajšej právnej úpravy. V § 407 ods. 4 navrhujeme ako nadbytočné vypustiť slová „a rozhodovanie o námietkach proti odmietnutiu vykonania zápisu“. 
 	O 	N 	Predkladateľom navrhnuté prechodné ustanovenie sa javí ako precíznejšie. 	
ÚJD SR 	k vlastnému materiálu 
1. V § 8 ods. 1 slová „ktorému nesvedčí účastníctvo“ nahradiť slovami „ktorý nie je účastníkom“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	N 	Uvedená formulácia lepšie zodpovedá procesnému postaveniu osoby, ktorá podala návrh, avšak nemá hmotnoprávny nárok. 	
ÚJD SR 	k vlastnému materiálu 
2. V § 50 slová „Trovy konania sú aj trovy výchovných a sankčných opatrení“ nahradiť slovami „Trovami konania sú aj trovy výchovných a sankčných opatrení“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	ČA 	predmetné ustanovenie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené. 	
ÚJD SR 	k vlastnému materiálu 
3. V poznámke pod čiarou k odkazu 1, 2, 9 a 10 na koniec textu doplniť slová „v znení neskorších predpisov“. 
Odôvodnenie: zákon č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov uvedený v poznámke pod čiarou k odkazu 1 a 2 má viac ako jednu novelu, rovnako ako zákon č. 530/2003 Z. z. o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov uvedený k poznámkam pod čiarou k odkazu 9 a 10 (zosúladenie s bodom 48. Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky). 

 	O 	ČA 	predmetné ustanovenie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené. 	
ÚJD SR 	k vlastnému materiálu 
4. V § 136 ods. 1 písm. a) slovo „sú“ nahradiť slovom „je“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	k vlastnému materiálu 
5. V § 228 ods. 2 a § 232 ods. 2 definovať rozsah osobných údajov v rámci „presnej identifikácie“ fyzickej osoby. 
Odôvodnenie: vo výrokovej časti rozsudku v konaní o vyhlásenie za mŕtveho chýba presné vymedzenie rozsahu osobných údajov fyzickej osoby. 

 	O 	N 	Navrhovaná úprava vyplýva zo subsidiárneho použitia CSP. 	
ÚJD SR 	k vlastnému materiálu 
6. V Konaní o ustanovení opatrovníka a v Konaní o určenie dátumu narodenia alebo veku fyzickej osoby definovať okruh účastníkov konania. 
Odôvodnenie: chýbajúca úprava v kontexte úprav účastníkov konania pre ostatné typy konaní, napr. konania vo veciach obchodného registra, konanie o prípustnosti prevzatia a držania v ústave zdravotnej starostlivosti a pod. 

 	O 	N 	V konaní platí všeobecná definícia účastníctva, účastníkom je navrhovateľ a ten, o koho právach a povinnostiach sa má konať. 	
ÚJD SR 	k vlastnému materiálu 
7. Všeobecná pripomienka k celému textu vlastného materiálu: zjednotiť označenie lehôt počítaných podľa dní. 
Odôvodnenie: v texte vlastného materiálu sú upravené lehoty podľa dní bez ďalšieho označenia, či ide o kalendárne alebo pracovné dni s výnimkou § 296 ods. 1, v ktorom sa stanovuje desaťdňová pracovná lehota na rozhodnutie o námietkach. 

 	O 	N 	Pokiaľ nie je stanovené, že sa jedná o pracovné dni, pôjde vždy o dni kalendárne. 	
ÚJD SR 	k vlastnému materiálu 
8. Všeobecná pripomienka k celému textu vlastného materiálu: vypustenie čiarky pred slovom „alebo“, resp. „a“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 	O 	ČA 	Návrh zákona bol po jazykovej a štylistickej stránke pripomienkovaný Jazykovedným ústavom ĽŠ pri SAV 	
MZVaEZ SR 	K čl. 2 
V čl. 2 ods. 1 slová "v oblasti ľudských práv a základných slobôd" navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie : Ustanovenia zákona je potrebné vykladať v súlade s medzinárodnými záväzkami, ktoré SR má aj v iných oblastiach než sú ľudské práva a základné slobody. Napr. Viedenský dohovor o diplomatických stykoch (č. 157/1964 Zb.), na základe ktorého príslušné osoby požívajú vyňatie z civilnoprávnej a inej jurisdikcie, nie je zmluvou z oblasti ľudských práva a základných slobôd. Uvedená úprava zodpovedá článku 1 ods. 2 ako aj článku 7 ods. 5 Ústavy SR (č. 460/1992 Zb.). 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. 14 
Znenie čl. 14 je zmätočné a žiadame ho vypustiť. 
Odôvodnenie: Zásada voľného pohybu súdnych rozhodnutí, na ktorú sa predkladateľ odvoláva aj v odôvodnení v osobitnej časti dôvodovej správy, neznamená že všetky rozhodnutia vydané súdmi iných štátov EÚ sú automaticky vykonateľné. Okrem toho sa táto zásada uplatňuje iba v EÚ, a nie na rozhodnutia vydané v súlade s medzinárodným právom. Slovné spojenie "cudzie rozhodnutie" je nepresné, keďže v návrhu zákona, na rozdiel od zákona č. 97/1963 Zb. o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom v znení neskorších predpisov (ktorý ho definuje ako rozhodnutie orgánov cudzieho štátu, schválené dohody a zmiery, o ktorých v SR rozhodujú súdy, vrátane cudzích notárskych listín), nie je definované. 	O 	ČA 	predkladateľ návrhu v zmysle pripomienky precizoval ustanovenie v tom zmysle, že nie každé cudzie rozhodnutie požíva rovnakú právnu ochranu ako vnútroštátne ale iba to, ktorému takéto postavenie priznáva zákon.  	
MZ SR 	Základné princípy 
V časti „Základné princípy“ odporúčame vypustiť ustanovenia, ktoré nemajú normatívny charakter, ako napr. veta pod názvom „Základné princípy“, alebo odsek 1 Čl. 2. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka.  	O 	N 	Žiadne zo základných princípov nemajú normatívny charakter, slúži ako interpretačné pravidlá. 	
MZ SR 	K celému návrhu 
V celom návrhu právneho predpisu odporúčame vo všetkých dotknutých paragrafoch dôsledne dodržiavať označovanie druhu konania (napr. v § 93 ods. 1 sa používa spojenie „konanie o povolenie uzavrieť manželstvo“, pričom v § 95 sa už používa iba pojem „konanie“, v § 98 sa používa pojem „konanie o rozvod manželstva“, pričom následne v § 99 sa už používa iba slovo „konanie“, atď.) 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka.  	O 	N 	Predkladateľ dôsledne rozlišoval použitie uvedených pojmov so zreteľom na jednoznačnosť a prehľadnosť textu.  	
MZ SR 	§ 1 
V § 1 odporúčame slovo „prejedávajú“ nahradiť slovom „prejednávajú“. 

Odôvodnenie: Technická úprava. 	O 	A 	 	
MZ SR 	§ 8 
V § 8 odporúčame slová „ktorému nesvedčí účastníctvo“ nahradiť slovami „ktorý nie je účastníkom konania“. 

Odôvodnenie: Potreba preformulovania ustanovenia z dôvodu zabezpečenia zrozumiteľnosti textu.  	O 	N 	Uvedená formulácia lepšie zodpovedá procesnému postaveniu osoby, ktorá podala návrh, avšak nemá hmotnoprávny nárok. 	
MZ SR 	§ 28 ods. 1 
V § 28 ods. 1 odporúčame slovo „ostaným“ nahradiť slovom „ostatným“. 

Odôvodnenie: Technická úprava.  	O 	A 	 	
MZ SR 	Poznámke pod čiarou k odkazu 1 
V poznámke pod čiarou k odkazu 1 odporúčame na konci doplniť slová „v znení neskorších predpisov“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	ČA 	predmetné ustanovenie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené. 	
MZ SR 	§ 34 ods. 1 
V § 34 ods. 1 odporúčame slovo „prejedanie“ nahradiť slovom „prejednávanie“. 

Odôvodnenie: Technická úprava textu. 	O 	A 	 	
MZ SR 	§ 108 a § 109 
V § 108 a § 109 odporúčame za slovo „neplatnosti“ vložiť slová „a neexistencii“ a zároveň v ďalšom texte v § 108 za čiarkou uplatniť pripomienku uvedenú k "celému návrhu právneho predpisu". 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka.  	O 	N 	Predkladateľ zámerne v § 108 a 109 upravil iba inštitút neplatnosti manželstva, keďže takáto úprava vyplýva z hmotného práva. 	
MZ SR 	§ 128 ods. 2 
V § 128 ods. 2 odporúčame slovo „Rozsudkom“ nahradiť slovami „Súd rozsudkom“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka.  	O 	A 	 	
MZ SR 	§ 154 ods. 1 
V § 154 ods. 1 žiadame slová „lekárskeho vyšetrenia“ nahradiť slovami „záverov lekárskeho a psychologického vyšetrenia“. 

Odôvodnenie: Doplnenie psychologického vyšetrenia považujeme za potrebné pre komplexné posúdenie zdravotného stavu osvojovaného dieťaťa i osvojiteľa. 
 	Z 	A 	MZ SR sa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní k CMP, kde súhlasilo so zmenou znenia navrhnutou MSSR v zmysle pripomienky MZ SR. 	
MZ SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 6 
V poznámke pod čiarou k odkazu 6 odporúčame slovo „ďalších“ nahradiť slovom „niektorých“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka.  	O 	N 	Predkladateľ vychádzal z oficiálneho názvu právneho predpisu. 	
MZ SR 	§ 236 ods. 2 
V §236 ods. 2 žiadame slová „v zariadení poskytovateľa zdravotnej starostlivosti“ nahradiť slovami „v zdravotníckom zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti“. 

Odôvodnenie: Zosúladenie pojmov s § 4 ods. 1 zákona č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a § 7 zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.  	Z 	ČA 	na základe zosúladenia s CSP bolo ustanovenie § 236 ods. 2 vypustené. MZ SR sa dňa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní k CMP, kde súhlasila s riešením. Rozpor odstránený. 	
MZ SR 	§ 238 
V § 238 odporúčame slovo „obmedzia“ nahradiť slovom „obmedzenia“. 

Odôvodnenie: Gramatická úprava slova.  	O 	A 	 	
MZ SR 	§ 247 ods. 2 
V § 247 ods. 2 odporúčame na konci vety pripojiť slová „osoby, o ktorej spôsobilosti na právne úkony sa koná“. 

Odôvodnenie: Doplnenie z dôvodu spresnenia, vo vzťahu k akej osobe sa vykoná vhodný a primeraný výsluch súdom.  	O 	N 	Predkladateľ považuje právnu úpravu za dostatočne jasnú s ohľadom na odsek 1. 	
MZ SR 	§ 247 ods. 3 
V § 247 ods. 3 odporúčame slovo „vzhliadne“ nahradiť zrozumiteľnejším slovom. 

Odôvodnenie: Upresniť z dôvodu zrozumiteľnosti a jednoznačnosti právneho predpisu.  	O 	N 	Predkladateľ zámerne použil termín "vzhliadnuť", aby vystihol zmysel a obsah úkonu, ktorý má súd vykonať 	
MZ SR 	§ 249 
V § 249 žiadame slová „zariadení poskytovateľa zdravotnej starostlivosti alebo poskytovateľa sociálnych služieb“ nahradiť slovami „zdravotníckom zariadení poskytovateľa ústavnej zdravotnej starostlivosti“, alebo v prípade potreby ponechania „poskytovateľa sociálnych služieb“ text upresniť tak, aby z neho bolo jasné, že poskytovateľ sociálnych služieb nie je poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. 

Odôvodnenie: Zosúladenie pojmu so zákonom č. 576/2004 Z. z. a zákonom č. 578/2004 Z. z. Vypustenie slov „poskytovateľa sociálnych služieb“ navrhujeme z dôvodu, že u poskytovateľa sociálnych služieb sa vyšetrenie zdravotného stavu nevykonáva, poskytovateľ sociálnych služieb nie je poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. 	Z 	A 	MZ SR sa dňa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní v CMP, kde sa subjekty dohodli na riešení, rozpor je odstránený.  	
MZ SR 	§ 256 
V §256 žiadame slová „ústave zdravotnej starostlivosti“ nahradiť slovami „zdravotníckom zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti“ a slová „tento ústav“ nahradiť slovami „toto zdravotnícke zariadenie“. 

Odôvodnenie: Viď odôvodnenie k § 236 ods. 2.  	Z 	A 	 	
MZ SR 	§ 257 ods. 1 
§ 257 ods. 1 je potrebné v prvej aj druhej vete slová „Ústav zdravotnej starostlivosti“ nahradiť slovami „Zdravotnícke zariadenie ústavnej zdravotnej starostlivosti“ a zároveň považujeme takto navrhované znenie odseku 1 za nejasné. 

Odôvodnenie: V navrhovanom ustanovení odseku 1 chýba odkaz a poznámka pod čiarou na „osobitné predpisy“ a zároveň z textu nie je jasné či sa písomným súhlasom myslí informovaný súhlas v z mysle zákona č. 576/2004 Z. z. 	Z 	A 	MZ SR sa dňa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní, kde MS SR akceptovalo terminologické upresnenie, MZ SR súhlasilo, rozpor odstránený. 	
MZ SR 	Druhá časť, tretia hlava, tretí diel 
V celej druhej časti, tretej hlave a treťom diely návrhu zákona žiadame slová „Ústav zdravotnej starostlivosti“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovami „Zdravotnícke zariadenie ústavnej zdravotnej starostlivosti“ v príslušnom tvare. 

Odôvodnenie: Zosúladenie so zákonom č. 576/2004 Z. z. a zákonom č. 578/2004 Z. z.  	Z 	A 	 	
MZ SR 	§ 264 
V § 264 odporúčame slovo „vzhliadne“ nahradiť zrozumiteľnejším slovom. 

Odôvodnenie: Upresniť z dôvodu zrozumiteľnosti a jednoznačnosti právneho predpisu.  	O 	N 	Predkladateľ zámerne použil termín "vzhliadnuť", aby vystihol zmysel a obsah úkonu, ktorý má súd vykonať. 	
MZ SR 	§ 268 
V § 268 odporúčame slovo „umiesteného“ nahradiť slovom „umiestneného“. 

Odôvodnenie: Technická úprava.  	O 	A 	 	
MZ SR 	§ 277 a § 284 
V § 277 a v § 284 odporúčame slová „ak takého súdu niet“ nahradiť slovami „ak takýto súd nie je“. 

Odôvodnenie: Technická pripomienka.  	O 	A 	 	
MZ SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 9 
V poznámke pod čiarou k odkazu 9 odporúčame na konci pripojiť slová „v znení neskorších predpisov“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka.  	O 	A 	 	
MZ SR 	Poznámka pod čiarou k odkazom 22 a 23 
V poznámkach pod čiarou k odkazom 22 a 23 je potrebné za čísla doplniť zátvorku a zároveň v poznámke pod čiarou k odkazu 23 odporúčame ponechať iba všeobecný odkaz na zákon č. 563/2009 Z. z., keďže § 2 nie je rozdelený na odseky a zároveň sa v § 2 nešpecifikujú orgány štátnej správy v oblasti daní, poplatkov a colníctva. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka.  	O 	ČA 	Predkladateľ opravil príslušnú poznámku pod čiarou. 	
MPSVR SR 	K § 12 
Zásadne žiadam § 12 doplniť v tom zmysle, aby bolo jasne špecifikované koho, 
okrem Centra pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže, môže súd pribrať ako účastníka do konania. Zároveň nie je zrejmé, v akej pozícií bude vystupovať Centrum 
pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže, prípadne iné ľudsko-právne organizácie a čo bude jeho úlohou v konaní. 
Odôvodnenie: Je potrebné upraviť možnosť pribrať do konania ľudsko-právne organizácie. Subjekty, ktoré je možno pribrať sú napríklad aj akreditované subjekty podľa zákona 
č. 305/2005 Z. z. o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Zároveň dávam v súvislosti s Centrom pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže do pozornosti § 26 ods. 1 Občianskeho súdneho poriadku, v ktorom 
je riešená pôsobnosť Centra pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže zastupovať 
na základe plnomocenstva. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 39 ods. 1 
Zásadne žiadam v § 39 ods. 1 slová „vzhľadom na svoj vek a rozumovú vyspelosť vyjadriť“ nahradiť slovom „formulovať“. 
Odôvodnenie: Právo dieťaťa vyjadriť názor nie je možné stotožniť s iným právom dieťaťa, a to s právom byť vypočuté. Názor môže samostatne vyjadriť aj dieťa, ktoré nie je vekom 
či rozumovou vyspelosťou schopné absolvovať napríklad vypočutie pred súdom. 
 	Z 	ČA 	MPSVR SR sa zúčastnilo dňa 7.11.2014 na rozporovom konaní, kde predmetná pripomienka bola prediskutovaná, oba subjekty sa dohodli, rozpor je odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 39 ods. 2 
Zásadne žiadam v § 39 znenie odseku 2 nahradiť znením: 
„(2) Názor maloletého dieťaťa zisťuje súd prostredníctvom jeho zástupcu 
alebo prostredníctvom orgánu sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, 
alebo vypočutím dieťaťa sudcom. Sudca vypočuje maloleté dieťa spôsobom zodpovedajúcim veku a vyspelosti dieťaťa, a to aj bez prítomnosti rodičov alebo iných osôb zodpovedných 
za výchovu maloletého dieťaťa.“. 
Odôvodnenie: Sudca je právnik a môže dieťaťa iba vypočuť, pokiaľ je to s ohľadom na vek dieťaťa možné. Dieťa má však okrem práva byť vypočuté aj právo na zohľadnenie 
jeho slobodného názoru, ide teda o dve práva dieťaťa. Názor dieťaťa sudca nemusí byť schopný zistiť vypočutím, keďže zistenie objektívneho názoru dieťaťa je v mnohých prípadoch náročné dokonca aj pre skúseného znalca. Zároveň považujem za neprípustné vypočutie dieťaťa (a to aj samotným sudcom), bez prítomnosti opatrovníka, ktorý dieťa 
v súdnom konaní zastupuje. 
 	Z 	N 	Podľa názoru predkladateľa je výsluch spôsobom vyjadrenia názoru dieťaťa. MPSVR SR sa zúčastnilo dňa 7.11.2014 na rozporovom konaní, kde predmetná pripomienka bola prediskutovaná a MPSVR SR od zásadnej pripomienky ustúpilo. Rozpor odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 50 
Zásadne žiadam v § 50 bližšie určiť, o aké trovy konania ide v prípade trov výchovných a sankčných opatrení uložených podľa zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie: Zásadne žiadam spresniť, o aké trovy konania by malo ísť, keďže konania 
vo veciach maloletých sú konaniami, ktoré by mali byť bezplatné. 
 	Z 	ČA 	predmetné ustanovenie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené. 	
MPSVR SR 	K § 67  
Zásadne žiadam zmeniť formuláciu znenia § 67 v tom zmysle, aby bolo zrejmé, 
že predkladanie nových dôkazov, či uvádzanie nových tvrdení, nie je v odvolacom konaní bežným právom účastníkov tohto konania. 
Odôvodnenie: Je potrebná zmena formulácie ustanovenia § 67, z ktorej, podľa znenia navrhovaného predkladateľom, nepriamo vyplýva, že predkladanie nových dôkazov, 
či uvádzanie nových tvrdení, je v odvolacom konaní bežným právom účastníkov tohto konania. Predkladanie nových dôkazov jednou stranou v odvolacom konaní je však problematické s ohľadom na možnosti ostatných strán vyjadriť sa a reagovať na prípadné nové tvrdenia či dôkazné návrhy jednej strany. Formuláciu znenia § 67 je potrebné zmeniť tak, aby išlo iba o právo odvolacieho súdu nové skutočnosti pri rozhodovaní zohľadniť. 
 	Z 	N 	Pripomienka je v rozpore so zásadou úplnej apelácie. V mimosporových konaniach je typické skutočné zisťovanie stavu aj v odvolacom konaní. MPSVR SR sa dňa 7.11.2014 zúčastnili na prerokovaní pripomienok, na ktorom MPSVR SR ustúpilo od pripomienky. Rozpor odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 117  
Zásadne žiadam § 117 doplniť o ďalšie konania vo veciach starostlivosti súdu o maloletých, ako sú 
- konanie o zverení dieťaťa do náhradnej osobnej starostlivosti, 
- konanie o zverení do predosvojiteľskej starostlivosti, 
- konanie o osvojenie maloletého dieťaťa. 
Odôvodnenie: V prípade taxatívneho vymenovania konaní vo veciach starostlivosti súdu o maloletých v § 117 je potrebné uviesť všetky konania. 
 	Z 	ČA 	predkladateľ ustanovenia § 116 a 117 terminologicky a systematicky precizoval. MPSVR SR sa dňa 7.11.2014 zúčastnili rozporového konania, kde MS SR pripomienku akceptovalo, MPSVR SR súhlasilo s riešením. Rozpor odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 123 
Zásadne žiadam znenie § 123 upraviť v tom zmysle, aby bolo zrejmé, že ustanovenie opatrovníka maloletému dieťaťu je podľa zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov potrebné vždy. Zároveň 
je otázne, či niektorý z účastníkov konania dokáže nestranne súdu navrhnúť osobu vhodnú vykonávať funkciu opatrovníka, respektíve na „návrh“ koho by vlastne súd takúto osobu ustanovil. 
Odôvodnenie: Upozorňujem, že znenie § 123 ako ho navrhuje predkladateľ, spochybňuje skutočnosť, že ustanovenie opatrovníka maloletému dieťaťu je podľa zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, potrebné vždy. 
 	Z 	N 	MPSVR SR sa zúčastnilo dňa 7.11.2014 na rozporovom konaní, kde predmetná pripomienka bola prediskutovaná, MPSVR SR ustúpilo od zásadnej pripomienky, rozpor je odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 124 
Zásadne žiadam v § 124 jednoznačne vymedziť úlohy orgánu sociálnoprávnej ochrany detí 
a sociálnej kurately v konaní vo veciach starostlivosti súdu o maloletých. 
Odôvodnenie: Zo znenia § 124 ako ho navrhuje predkladateľ, nie je zrejmé, akú úlohu by mal orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately v konaní vykonávať, ak nebude zastupovať dieťa a v akom právnom predpise, jeho úlohy majú byť upravené. 
 	Z 	ČA 	MPSVR SR sa zúčastnilo dňa 7.11.2014 na rozporovom konaní, kde predmetná pripomienka bola prediskutovaná, ustanovenie bolo vypustené, MPSVR SR súhlasilo s riešením, rozpor je odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 128 ods. 2 
Zásadne žiadam v § 128 ods. 2 slová „o predĺžení ústavnej starostlivosti a pestúnskej starostlivosti“ nahradiť slovami „o predĺžení náhradnej starostlivosti“. 
Odôvodnenie: Pojem náhradná starostlivosť zahŕňa podľa zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine 
a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ústavnú starostlivosť aj pestúnsku starostlivosť. 
 	Z 	A 	MPSVR sa dňa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní k CMP, kde bol text precizovaný, MPSVR súhlasilo s riešením, rozpor je odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 144 ods. 1 
Zásadne žiadam upraviť § 144 ods. 1 jednoznačne. 
Odôvodnenie: Znenie ustanovenia § 144 ods. 1 je naformulované nezrozumiteľne. Podmienky osvojiteľnosti sa skúmajú u dieťaťa a nie u rodiča. 
 	Z 	N 	Predkladateľ považuje ustanovenie za dostatočne zrozumiteľné, MPSVR sa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní k CMP, kde od zásadnej pripomienky ustúpilo, rozpor je odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 157 
Zásadne žiadam znenie § 157 doplniť o lehotu, dokedy je možné osvojenie zrušiť. 
Odôvodnenie: Z hľadiska právnej istoty dieťaťa je potrebné doplniť aj lehotu podľa zákona 
č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, dokedy je možné osvojenie zrušiť. 
V zmysle § 107 zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
v znení neskorších predpisov osvojenie môže súd zrušiť z vážnych dôvodov, 
ktoré sú v záujme maloletého dieťaťa, do šiestich mesiacov odo dňa právoplatnosti rozhodnutia o osvojení na návrh osvojenca alebo osvojiteľa alebo aj bez návrhu. 
 	Z 	N 	MPSRV sa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní, kde od zásadnej pripomienky ustúpilo, rozpor je odstránený. 	
MPSVR SR 	K druhému dielu tretej hlavy druhej časti - Konanie o spôsobilosti na právne úkony, Všeobecná pripomienka  
Zásadne žiadam druhý diel tretej hlavy druhej časti - Konanie o spôsobilosti na právne úkony - v záujme osôb so zdravotným postihnutím v návrhu zákona doplniť o úpravu podporovaného rozhodovania, napr. formou zmluvy o podpore medzi podporujúcou a podporovanou osobou, ktoré by malo byť miernejším a menej obmedzujúcim opatrením ako obmedzenie spôsobilosti na právne úkony, ktoré by sa malo stať iba krajným prostriedkom ochrany osoby so zdravotným postihnutím. 
Odôvodnenie: Skutočnosť, že by mali existovať aj iné alternatívy k obmedzeniu spôsobilosti na právne úkony napokon zohľadňuje aj § 238, kde je uvedené, že návrh na začatie konania musí okrem iného obsahovať aj zdôvodnenie, že „iné menej obmedzujúce opatrenia nie sú možné“. 
 	Z 	N 	MPSVR sa dňa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní k CMP, MPSVR ustúpilo od pripomienky, kedže chýba hmotné právo, rozpor je odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 236 ods. 2  
Zásadne žiadam v § 236 ods. 2 slová „poskytovateľa sociálnych služieb“ nahradiť slovami „ak osobe poskytuje poskytovateľ sociálnej služby sociálnu službu v zariadení sociálnych služieb celoročnou pobytovou formou“. 
Odôvodnenie: Úprava formulácie ustanovenia § 236 ods. 2 je nevyhnutná vzhľadom 
na skutočnosť, že poskytovateľ sociálnej služby nemôže poskytovať sociálnu službu v zariadení sociálnych služieb bez súhlasu fyzickej osoby, ktorá je odkázaná na sociálnu službu. 
S účinnosťou od 1. januára 2009 právne vzťahy pri poskytovaní sociálnych služieb, financovanie sociálnych služieb a dohľad nad poskytovaním sociálnych služieb upravuje zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách. V súlade s § 6 zákona č. 448/2008 Z. z. 
o sociálnych službách fyzická osoba má za podmienok ustanovených týmto zákonom právo výberu sociálnej služby a formy jej poskytovania a právo výberu poskytovateľa sociálnej služby. V súlade s § 74 ods. 1 zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách poskytovateľ sociálnej služby poskytuje sociálnu službu na základe zmluvy o poskytovaní sociálnej služby (slobodný prejav vôle účastníkov zmluvy - prijímateľa sociálnej služby a poskytovateľa sociálnej služby). 
 	Z 	ČA 	na základe zosúladenia s CSP bolo ustanovenie § 236 ods. 2 vypustené. MPSVR SR sa dňa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní, s riešením súhlasili, rozpor je odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 245 ods. 1 
Zásadne žiadam v § 245 ods. 1 na konci pripojiť tieto slová: „takou formou a spôsobom, 
aby tomuto poučeniu rozumela“. 
Odôvodnenie: Súd by mal o všetkých právach a povinnostiach osoby, o ktorej spôsobilosti 
sa koná, informovať takým spôsobom, aby poučeniu táto osoba rozumela. 
 	Z 	N 	MPSVR SR sa dňa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní v CMP, kde ustúpilo od zásadnej pripomienky, rozpor je odstránený.  	
MPSVR SR 	K § 248  
Zásadne žiadam v § 248 na konci pripojiť tieto slová: „prípadne vykoná ďalšie dôkazy“, alebo v § 248 na konci pripojiť túto vetu: „Znalecké dokazovanie súd doplní ďalšími skutkovými zisteniami pre zistenie skutočného stavu veci v najlepšom záujme toho, o koho spôsobilosti sa koná.“. 
Odôvodnenie: V súlade s čl. 12 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 317/2010 Z. z.), ktorý v spojitosti so spôsobilosťou na právne úkony zakotvuje podporované (asistované) rozhodovanie, zásadu rovnosti, zákazu diskriminácie, vhodnosti, primeranosti a zaväzuje štáty, aby prijali také opatrenia, ktoré nebudú znamenať vylúčenie osôb s postihnutím 
zo života spoločnosti, ale ich inklúziu, je potrebné aj v rámci súvisiaceho procesného práva explicitne ustanoviť potrebu rozhodovania súdu nielen na základe posudku znalca, 
ale aj v súvislosti s ďalšími výsledkami dokazovania. Len o súhrnné hodnotenie všetkých dôkazov sa musia oprieť úplne skutkové zistenia a možno dospieť k záveru, či sú splnené podmienky na pozbavenie, alebo obmedzenia spôsobilosti na právne úkony, 
a to s prihliadnutím na všetky individuálne pomery a v najlepšom záujme toho, o koho spôsobilosti sa koná (s poukázaním na nález Ústavného súdu SR č. I. ÚS 313/2012-52 zo dňa 28. novembra 2012). Znalecký posudok by teda nemal byť v konaní o spôsobilosti na právne úkony jediným dôkazným prostriedkom, tak ako tomu je vo väčšine prípadov v súčasnosti. Posúdenie schopnosti samostatne rozhodovať o svojich právach nezávisí iba od medicínskych kritérií, ale mali by sa skúmať a zohľadňovať aj všetky sociálne kontakty tejto osoby. 
 	Z 	N 	Navrhované vyplýva z ustanovení o dokazovaní a zo základných princípov. MPSVR SR sa dňa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní k CMP, kde ustúpilo od zásadnej pripomienky, rozpor je odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 249 
Zásadne žiadam z § 249 vypustiť slová „alebo poskytovateľa sociálnych služieb“. 
Odôvodnenie: S účinnosťou od 1. januára 2009 právne vzťahy pri poskytovaní sociálnych služieb, financovanie sociálnych služieb a dohľad nad poskytovaním sociálnych služieb upravuje zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách. V zariadeniach sociálnych služieb 
sa vzhľadom na ich povahu a účel a súvisiaci rozsah poskytovaných odborných, obslužných a ďalších činností ustanovený zákonom o sociálnych službách, nemôže „vyšetrovať zdravotný stav“ prijímateľov sociálnych služieb na účely konania o spôsobilosti na právne úkony. 
Len vo vybraných druhoch zariadení sociálnych služieb sa podľa § 22 zákona 
č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách môže okrem poskytovania sociálnych služieb podľa tohto zákona poskytovať zdravotná starostlivosť ale len v rozsahu ošetrovateľskej starostlivosti, ktorú poskytujú zamestnanci zariadenia spĺňajúci podmienky na výkon zdravotníckeho povolania. 
 	Z 	A 	MZ SR sa dňa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní v CMP, kde sa subjekty dohodli na riešení, rozpor je odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 278 
Zásadne žiadam § 278 vypustiť. 
Odôvodnenie: Opatrovníkom maloletého dieťaťa, by podľa znenia, ako ho navrhuje predkladateľ, mohol byť okrem fyzickej osoby výlučne len orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. V niektorých konaniach (napríklad majetkových) na to však orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately nemá zákonnú pôsobnosť a takúto zákonnú pôsobnosť má obec. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 285 
Zásadne žiadam § 285 doplniť v tom zmysle, aby bolo zrejmé, kto bude funkciu procesného opatrovníka vykonávať do času, pokiaľ sa nepreukáže, že osoba nie je maloletá. 
Odôvodnenie: Upozorňujem, že daná problematika nie je upravená. Nie je zrejmé, či funkciu procesného opatrovníka bude plniť orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately alebo obec alebo iná fyzická osoba. 
 	Z 	ČA 	Konanie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené s poukazom na to, že jeho zavedenie by mohlo spôsobiť kolíziu rôznych právnych predpisov a nedosiahlo by zamýšľaný účel, naopak, mohlo by spôsobiť kontraproduktívne následky. MPSVR sa dňa 7.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní v CMP, kde s riešením súhlasilo, rozpor odstránený. 	
MPSVR SR 	K § 378 
Zásadne žiadam § 378 doplniť o ustanovenie, ktoré vylučuje všeobecné ustanovenie § 320 ods. 3 Civilného sporového poriadku o vyhotovovaní uznesenia o nariadení neodkladného nariadenia do troch dní od jeho vydania, aby táto lehota zodpovedala účelu predmetného neodkladaného opatrenia. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na to, že na konania podľa Civilného mimosporového poriadku 
sa použijú ustanovenia Civilného sporového poriadku, ak Civilný mimosporový poriadok neustanovuje inak, vzťahuje sa ustanovenie v § 320 ods. 3 Civilného sporového poriadku 
aj na uvedené uznesenie o nariadení neodkladného opatrenia. Vzhľadom k účelu neodkladného opatrenia vo veciach ochrany maloletého podľa § 378 ods. 3 je zrejmé, 
že vykonateľnosť musí byť v tomto prípade okamžitá. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 380 
Zásadne žiadam § 380 doplniť odsekmi 2 a 3, ktoré znejú: 
,,(2) O návrhu na nariadenie neodkladného opatrenia rozhodne súd najneskôr do 7 dní 
od doručenia návrhu. 
(3) Uznesenie o nariadení neodkladného opatrenia je vykonateľné vyhlásením; 
ak sa nevyhlasuje, je vykonateľné, len čo bolo vyhotovené.“. 
Zároveň zásadne žiadam, aby bolo doručovanie neodkladného opatrenia podľa § 380 upravené v súlade s navrhovanými ustanoveniami § 380 ods. 2 a 3. 
Odôvodnenie: Predmetné neodkladné opatrenie nahrádza predbežné opatrenia podľa § 76 
ods. 1 písm. b) Občianskeho súdneho poriadku. Uvedené predbežné opatrenie slúži 
na zabezpečenie starostlivosti o dieťa v prípadoch, kedy nie je dôvod na podanie návrhu 
na vydanie predbežného opatrenia podľa § 75a Občianskeho súdneho poriadku. Orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately ho využíva najmä v prípadoch, kedy je dieťa potrebné odovzdať do starostlivosti diagnostického centra alebo resocializačného zariadenia. Napriek tomu, že tieto prípady nedosahujú závažnosť prípadov využívania predbežného opatrenia podľa § 75a Občianskeho súdneho poriadku, je nevyhnutné zabezpečiť odovzdanie do starostlivosti v čo možno najkratšom čase. Ak by sa tak nestalo, mohlo by to mať pre dieťa vážne následky. Vzhľadom k uvedenému je potrebné stanoviť lehotu na vydanie uznesenia o nariadení neodkladného opatrenia maximálne v trvaní podľa súčasného znenia § 75 ods. 5 Občianskeho súdneho poriadku. Rovnako je tiež potrebné zachovať vykonateľnosť v zmysle uvedeného ustanovenia. Ak by bola vykonateľnosť viazaná v zmysle všeobecných ustanovení o neodkladných opatreniach na doručenie, mohlo by v mnohých prípadoch dôjsť k situácii, 
že dieťa by do starostlivosti uvedených zariadení bolo odovzdané so značným časovým posunom, čo by v konečnom dôsledku mohlo znamenať jeho vážne ohrozenie. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Odporúčam, aby bol predkladaný návrh zákona dôkladne prekonzultovaný s osobami 
so zdravotným postihnutím prostredníctvom ich reprezentatívnych organizácií tak, 
ako to určuje čl. 4 ods. 3 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 317/2010 Z. z.). 
Odôvodnenie: V zmysle čl. 4 ods. 3 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím pri vytváraní a uplatňovaní zákonodarstva a politiky zameraných na vykonávanie Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a pri rozhodovaní o otázkach týkajúcich sa osôb so zdravotným postihnutím štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, budú dôkladne konzultovať s osobami 
so zdravotným postihnutím vrátane detí so zdravotným postihnutím a budú s nimi aktívne spolupracovať prostredníctvom ich reprezentatívnych organizácií. 
 	O 	A 	návrh zákona bol predmetom verejnej diskusie aj s týmito osobami, počas celej prípravy paragrafového znenia bola koncepcia návrhu zverejňovaná a verejnosti pravidelne predkladaná, ktorákoľvek osoba mala možnosť sa k návrhu zákonov vyjadriť a diskutovať. Špeciálne organizáciám na ochranu osôb so zdravotným postihnutím bolo poskytnuté § znenie v štádiu pracovnej verzie - CMP, lebo máme za to, že tam sa konania dotýkajú statusovo týchto osôb a normy sa tvorili na základe ich pripomienok. 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Odporúčam návrh zákona upraviť v tom zmysle, aby boli všetky písomnosti v rámci konania na požiadanie vydané aj v prístupnej forme pre osoby so zdravotným postihnutím, podľa čl. 9 a 21 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 317/2010 Z. z.). 
Odôvodnenie: Cieľom čl. 9 (Prístupnosť) Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím je umožniť osobám so zdravotným postihnutím, aby mohli žiť nezávislým spôsobom života a podieľať sa na všetkých aspektoch života. Zároveň zaväzuje zmluvné strany prijať príslušné opatrenia, ktoré zabezpečia osobám so zdravotným postihnutím 
na rovnakom základe s ostatnými prístup k fyzickému prostrediu, k doprave, k informáciám 
a komunikácii, vrátane informačných a komunikačných technológií a systémov, ako aj k ďalším prostriedkom a službám dostupných a poskytovaných verejnosti, a to tak v mestských, ako aj vidieckych oblastiach. 
Cieľom čl. 21 (Sloboda prejavu a presvedčenia a prístup k informáciám) Dohovoru OSN 
o právach osôb so zdravotným postihnutím je, aby osoby so zdravotným postihnutím 
mohli uplatňovať právo na slobodu prejavu a presvedčenia vrátane slobody vyhľadávať, prijímať a šíriť informácie a myšlienky na rovnakom základe s ostatnými, 
a to prostredníctvom všetkých foriem komunikácie podľa vlastného výberu. 

 	O 	A 	na práva týchto osôb sa bral zvláštny zreteľ i v úvodných princípoch - napr. čl. 2 - zabezpečenie spravodlivej a účinnej ochrany (čo umožňuje sudcovi robiť opatrenia v prípade, keď je potrebné zvoliť osobitný postup sprostredkovania písomností), tak aby bola zachovaná právna istota, 
aj čl. 5 poskytuje ochranu keď ""zjavné zneužitie práva nepožíva ochranu"", súd teda rieši procesnú zodpovednosť, ak by bol na úkor osôb so zdravotným postihnutím, rovnako poukazujeme na 
čl. 6 ods.2 a 3 - vyvažuje a zohľadňuje špecifiká, v 
CMP - čl. 4, čl. 7 - účinný prístup k spravodlivosti, resp. prispôsobenie realizácie procesných úkonov.... 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Odporúčam predkladaný návrh legislatívno-technicky upraviť. Napríklad v § 284 odporúčam za slovo „sa“ vložiť slová „fyzická osoba“; v § 309 ods. 1 odporúčam slová „odseku 1“ nahradiť slovami „prvej vety“; v § 344 a 345 odporúčam upraviť zavedenie legislatívnej skratky „predmet úschovy“, legislatívna skratka sa zavádza tam, kde sa skracované slová použijú prvýkrát. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	ČA 	Všetky uvedené pripomienky boli zohľadnené a predkladateľ ich zapracoval a precizoval tak text. 	
MPSVR SR 	K časti Základné princípy 
Odporúčam v časti Základné princípy vypustiť vetu „Ustanovenia Civilného mimosporového poriadku sa vykladajú v súlade s nasledujúcimi princípmi.“. 
Odôvodnenie: Vyjadrenie osobitného významu základných princípov ako aplikačných, resp. interpretačných inštitútov Civilného mimosporového poriadku je duplicitne obsiahnuté v Čl. 2 ods. 1. Nakoľko by základné princípy mali prioritne vyjadrovať nosné idey právneho predpisu, na základe ktorých sa odvíja úprava jednotlivých inštitútov v právnom predpise a ich následná aplikácia, a nie sú iba nástrojom výkladu práva, je postačujúce, aby význam základných princípov ako výkladového pravidla bol upravený iba v jednotlivom článku. 
 	O 	N 	Predkladateľ sa s pripomienkou nestotožňuje, nepovažuje vetu za duplicitnú. 	
MPSVR SR 	K časti Základné princípy, K Čl. 1 
Odporúčam v Čl. 1 znenie prvej vety nahradiť znením: 
„Súd postupuje v konaní v súlade s ochranou práv zaručených zákonom a v súlade s verejným záujmom na spravodlivom rozhodnutí vo veci, pričom prihliada na dobré mravy.“. 

Odôvodnenie: Odporúčam zmeniť slovosled prvej vety, pretože prvoradým princípom, podľa ktorého by mali postupovať súdy aj v mimosporových konaniach by mala byť ochrana práv zaručených zákonom. Zároveň považujem za potrebné konkretizovať verejný záujem. Medzi základné princípy, na ktorých bude vybudovaný nový civilný proces považujeme za potrebné explicitne uviesť princíp spravodlivosti (lebo k nej by mal prioritne smerovať postup súdu 
v konaní a jeho rozhodnutie) a zákonnosti, ktorá by mala byť ústredným princípom, 
a to aj vo väzbe na Čl. 1 a Čl. 144 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky. 
 	O 	N 	Základné princípy, na ktorých spočíva tento zákon tvoria rámec výkladových pravidiel, v súlade s ktorými majú byť aplikované a interpretované právne normy Civilného sporového poriadku, treba ich vnímať komplexne a v spojení s ostatnými ustanoveniami CSP. Predkladateľ považuje formuláciu za dostatočne jasnú.  	
MPSVR SR 	K časti Základné princípy, K Čl. 3 ods. 2 
Odporúčam v Čl. 3 ods. 2 slová „zohľadňujúce stav a poznatky právnej náuky“ nahradiť slovami „zohľadňujúce skutkový základ posudzovanej veci, stav a poznatky právnej náuky“. 
Odôvodnenie: Dostatočne objasnený skutkový a právny základ rozhodnutia je východiskom spravodlivého a zákonného rozhodnutia vo veci - „rozumného usporiadania procesných vzťahov“, čo považujeme za odôvodnené explicitne ustanoviť aj v navrhovanom znení princípu. 
 	O 	N 	Základné princípy, na ktorých spočíva tento zákon tvoria rámec výkladových pravidiel, v súlade s ktorými majú byť aplikované a interpretované právne normy Civilného sporového poriadku, treba ich vnímať komplexne a v spojení s ostatnými ustanoveniami CSP. Právna istota je dôležitou súčasťou práva na spravodlivý proces, preto je zmienka o nej vhodnou súčasťou princípov. Predkladateľ princípy precizoval a považuje ich znenie za zrozumiteľné a jasné. 	
MPSVR SR 	K časti Základné princípy, K Čl. 4 
Odporúčam na konci pripojiť túto vetu: „V konaní o spôsobilosti na právne úkony koná súd 
v najlepšom záujme toho, o koho spôsobilosti sa koná (sa má rozhodovať).“. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na povahu, účel a dôsledky konania o spôsobilosti na právne úkony považujem za potrebné v rámci základných princípov explicitne ustanoviť viazanosť súdu konať v najlepšom záujme fyzickej osoby, o ktorej spôsobilosti na právne úkony sa koná. 
Ide o potrebu zabránenia praxi výkonu rozhodovacej činnosti všeobecných súdov v rámci týchto konaní, v rámci ktorej sa preferuje verejný záujem a záujem tretích osôb na úkor záujmov dotknutej osoby (poukazujem na nález Ústavného súdu SR č. I. ÚS 313/2012-52 
zo dňa 28. novembra 2012). 
 	O 	N 	Obsah pripomienky podľa názoru predkladateľa vyplýva zo systematického výkladu ustanovení CMP. 	
MPSVR SR 	K časti Základné princípy, K Čl. 6 
Odporúčam za Čl. 6 vložiť nový článok 7, ktorý znie: 
„Čl. 7 
Súd poskytuje účastníkom konania poučenie o ich procesných právach a povinnostiach.“. 
Zároveň je potrebné nasledujúce články primerane preznačiť. 
Odôvodnenie: Právo účastníkov konania na poučenie o ich procesných právach a povinnostiach považujem za tak dôležité, aby bolo zakotvené v základných princípoch návrhu zákona. 
 	O 	N 	V tomto prípade sa bude aplikovať subsidiárne použitie CSP. 	
MPSVR SR 	K časti Základné princípy, K Čl. 7 
Odporúčam v Čl. 7 na konci prvej vety pripojiť tieto slová: „aj keď je úkon nesprávne označený“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu potreby precizovania ustanovenia. 
 	O 	N 	Obsah pripomienky vyplýva zo súčasného návrhu ustanovenia. 	
MPSVR SR 	K časti Základné princípy, K Čl. 7 
Odporúčam v Čl. 7 preformulovať druhú vetu. 
Odôvodnenie: Upozorňujem, že je možné len predpokladať dosiahnutie iného výsledku konania. 
 	O 	N 	Podľa názoru predkladateľa ide zo strany pripomienkujúceho subjektu o nepochopenie ustanovenia. 	
MPSVR SR 	K § 5 
Odporúčam v § 5 zvážiť zavedenie povinnosti súdu skúmať príslušnosť počas celého konania vo vzťahu k skúmaniu miestnej príslušnosti. 
Odôvodnenie: Na uvedené poukazujem v nadväznosti na úpravu zachovania príslušnosti 
v § 30 návrhu Civilného sporového poriadku a úpravu skúmania len vecnej, funkčnej a kauzálnej príslušnosti počas celého konania v § 34 návrhu Civilného sporového poriadku. 
 	O 	N 	Podľa názoru predkladateľa je skúmanie miestnej príslušnosti typické, pretože konať sa má na príslušnom súde.  	
MPSVR SR 	K § 16 
Odporúčam nadpis nad paragrafom nahradiť nadpisom „Súdny komisár“, prípadne definovať pojem „Súdny komisariát“. Pojem „Súdny komisariát“ sa v texte návrhu zákona nepoužíva 
a vzbudzuje dojem, že ide o inštitúciu, nie o osobu notára. 
Odôvodnenie: Legislatívno – technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 18 
Odporúčam v § 18 za slovo „upozorneniu“ vložiť slovo „súdu“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka, spresnenie textu. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 31 
Odporúčam v § 31 za slovo „nečinní“ vložiť čiarku a slová „ak tento zákon neustanovuje inak“. 
Odôvodnenie: V § 103 predloženého návrhu je vyjadrená odchýlka od povinnosti súdu pokračovať v konaní, a teda povinnosť súdu zastaviť konanie v prípade nečinnosti (nedostavenia sa na pojednávanie) účastníkov konania o rozvod manželstva. 
 	O 	N 	Predkladateľ navrhované považuje za nadbytočné. Ak ustanovuje inak, ide o lex specialis a nie je potrebné to zdôrazňovať. 	
MPSVR SR 	K § 41 
Odporúčam v § 41 na konci pripojiť túto vetu: 
„To neplatí na predmet dedenia v konaní o dedičstve, kde je rozhodujúci stav v čase smrti poručiteľa.“. 
Odôvodnenie: Účelom navrhovanej právnej úpravy je explicitne ustanoviť aj v rámci procesného práva viazanosť súdu v konaní o dedičstve posudzovaním stavu dedičstva ku dňu smrti poručiteľa a nie v čase vyhlásenia rozsudku. Vzhľadom na možnosť použitia riadnych i mimoriadnych opravných prostriedkov v rámci rozhodovania o dedičstve môže uplynutím doby dôjsť k prevodom majetku - predmetu dedičstva na iné osoby, ktoré nie sú účastníkmi dedičského konania a následne v konaní o dedičstve k zastaveniu tohto konania 
pre nemajetnosť poručiteľa s poukazom na to, že po smrti poručiteľa tento majetok nadobudla už iná právnická osoba alebo fyzická osoba. Uplatnenie takto interpretovaného procesného práva sa tak dostáva do kolízie s hmotným právom - v súlade s § 460 Občianskeho zákonníka dedičstvo sa nadobúda smrťou poručiteľa. Na účely konania o dedičstve by mali byť následné prevody aktív dedičstva po smrti poručiteľa na iné osoby právne nevýznamné 
(napr. rozhodnutie NS SR sp. zn. 3 do 154/2010 z 16.12.2010). Akékoľvek spory vo veci vlastníctva k predmetu dedenia s osobami, ktoré nie sú účastníkmi konania o dedičstve 
a nadobudli tento majetok po smrti poručiteľa sa musia riešiť žalobami na určenie vlastníctva, resp. neplatnosti kúpnej zmluvy mimo rámca dedičského konania. 
 	O 	N 	Uvedená pripomienka vyplýva z nesprávneho výkladu hmotného práva, predkladateľ sa s navrhovaným nestotožnil. 	
MPSVR SR 	K § 44 a § 46 
Odporúčam ustanovenia § 44 a 46 umiestniť medzi ustanovenia, ktoré upravujú konkrétny druh konania. 
Odôvodnenie: V záujme sprehľadnenia zákona považujem za vhodnejšie, pokiaľ 
sa ustanovenia, ktoré sa týkajú len konkrétneho druhu konania, uvedú priamo medzi ustanoveniami o tomto konaní, a to aj s ohľadom na to, že určité podrobnosti o rozhodnutiach už i tak tieto ustanovenia obsahujú (§ 128 návrhu). 
 	O 	N 	Predkladateľ zo systematického hľadiska zvolil koncepciu, podľa ktorej všetky ustanovenia týkajúce sa rozsudku sústredil do ustanovení o súdnych rozhodnutiach. 	
MPSVR SR 	K § 56 
Odporúčam v § 56 slová „nie je ďalej ustanovené inak“ nahradiť slovami „tento zákon neustanovuje inak“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 76 
Odporúčam v § 76 za slovo „inštancie“ vložiť čiarku a slová „ktorý notára poveril“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka, spresnenie textu. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje ustanovenie za zrejmé. 	
MPSVR SR 	K § 104 
Odporúčam v § 104 znenie odseku 2 nahradiť znením: 
„(2) Súd v konaní pokračuje na návrh ktoréhokoľvek z účastníkov konania. Návrh podľa prvej vety možno podať najskôr po uplynutí troch mesiacov od prerušenia konania; 
ak sa návrh podľa prvej vety nepodá do jedného roka od prerušenia konania, súd konanie zastaví.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka, spresnenie textu. 
 	O 	N 	Formulácia je podľa názoru predkladateľa zrejmá. 	
MPSVR SR 	K § 109 
Odporúčam v § 109 zvážiť doplnenie účastníkov konania o osoby, ktorým prípadné účastníctvo môže vyplývať zo zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie: Môže ísť napríklad o navrhovateľov podľa § 15 ods. 2 zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, 
t.j. potomkovia manžela po jeho smrti. 
 	O 	N 	Predkladateľ vychádzal z platnej právnej úpravy hmotného práva. 	
MPSVR SR 	K § 117 písm. n) 
Odporúčam v § 117 znenie písmena n) nahradiť znením: 
„n) ochrannej výchove,“ 
Odôvodnenie: Ochranným opatrením je len ochranná výchova. 
 	O 	N 	Predkladateľ sa rozhodol nešpecifikovať konkrétne ochranné opatrenia z dôvodu možnej budúcej zmeny v tomto inštitúte. 	
MPSVR SR 	K § 121 
Odporúčam v § 121 v prvej vete vypustiť slová „a upozornenia“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka, vo vzťahu k slovu „podnety“ je slovo „upozornenia“ nadbytočným. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje znenie za dostatočne zrozumiteľné. 	
MPSVR SR 	K § 121 
Odporúčam v § 121 druhej vete slová „orgánov sociálnoprávnej ochrany a sociálnej kurately“ nahradiť slovami „orgánu sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka, spresnenie textu. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 122 
Odporúčam znenie § 122 upraviť tak, aby bolo zo strany súdov realizovateľné. 
Odôvodnenie: Povinnosť, uložená v ustanovení súdu, sa javí ako nerealizovateľná. 
Nie je zrejmé, akým spôsobom by súd túto povinnosť dokázal reálne splniť. 
 	O 	N 	Podľa názoru predkladateľa je predmetné ustanovenie realizovateľné a máme zato, že sudca vie najlepšie posúdiť, ako vhodným spôsobom informovať maloletého. 	
MPSVR SR 	K § 128, § 168 a § 327 
Odporúčam v § 128 ods. 3, § 168 ods. 1, § 327 ods. 1 slovo „podania“ nahradiť vhodnejším pojmom, napríklad slovami „rozsudku alebo uznesenia“. 
Odôvodnenie: Podanie je v § 115 ods. 1 návrhu Civilného sporového poriadku definované 
ako „procesný úkon určený súdu“, nie ako procesný úkon súdu a medzi jeho náležitosti, okrem iného, patrí označenie súdu, ktorému je podanie určené a označenie toho, čo sa ním sleduje. Je zrejmé, že rozhodnutie súdu nemožno považovať za procesný úkon určený súdu. 
 	O 	ČA 	predkladateľ vypustil slovo "podania". Z textu je teraz jasné, že ide o všeobecné náležitosti rozhodnutia podľa CSP 	
MPSVR SR 	K § 132 a § 290 ods. 3 
Odporúčam zvážiť, či je vhodné vymedziť kauzálnu príslušnosť jednotlivých súdov v rámci základného procesnoprávneho predpisu. 
Odôvodnenie: Akákoľvek zmena, ktorá vyplynie zo zmeny pomerov, organizácie súdov 
alebo potreby zmeny rozvrhnutia agendy bude potom znamenať nutnosť zasahovať do znenia zákona. 
 	O 	N 	Predkladateľ zvážil pripomienku, avšak toto riešenie považuje za najvhodnejšie, keďže komplexne upravuje problematiku. 	
MPSVR SR 	K § 152 
Odporúčam v § 152 skrátiť maximálnu lehotu pre rozhodnutie o osvojení na šesť mesiacov. 
Odôvodnenie: Pri osvojení, je dieťa podľa zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov už minimálne deväť mesiacov 
v predosvojiteľskej starostlivosti, ročná lehota sa javí zbytočne dlhá. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 153 ods. 1 
Odporúčam znenie § 153 ods. 1 upraviť v tom zmysle, aby boli poskytnuté informácie dieťaťu, že bolo osvojené. 
Odôvodnenie: Na osvojenie je potrebný súhlas dieťaťa, ak je schopné posúdiť dôsledky osvojenia podľa § 101 ods. 4 zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Upozorňujem, že v súčasnosti je tendencia poskytnúť informácie dieťaťu o tom, že bolo osvojené a z toho dôvodu považujem ustanovenie prevzaté zo súčasného Občianskeho súdneho poriadku za zastarané. Odporúčam § 153 ods. 1 preformulovať, keďže jeho znenie, ako ho navrhuje predkladateľ, akoby predpokladalo, že v záujme dieťaťa je zatajiť pred ním informáciu, že bolo osvojené 
a zároveň aj popieranie práva dieťaťa, vyjadriť na osvojenie názor. 
 	O 	N 	Zámerom tohto ustanovenia je úprava výsluchu dieťaťa, nie jeho právo byť informované. 	
MPSVR SR 	K § 154  
Odporúčam zvážiť význam ustanovenia § 154 ods. 1 návrhu. 
Odôvodnenie: Skúmanie zdravotného stavu dieťaťa alebo osvojiteľa po skončení predosvojiteľskej starostlivosti, je už nadbytočné. Osvojeniu predchádza predosvojiteľská starostlivosť v trvaní najmenej deväť mesiacov. Po deviatich mesiacoch pobytu dieťaťa 
v starostlivosti budúcich osvojiteľov, je už podľa nášho názoru zbytočné, aby súd skúmal zdravotný stav či už osvojiteľa, alebo dieťaťa. Mal by sa skúmať pred umiestnením dieťaťa do ich starostlivosti, teda počas konania o predosvojiteľskej starostlivosti. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje skúmanie zdravotného stavu za dôvodné, keďže ide o vzťah na celý život. 	
MPSVR SR 	K § 160 
Odporúčam v § 160 zosúladiť označenie účastníkov s možnými účastníkmi v prípade konania, ktoré možno začať na návrh podľa § 161 návrhu. 
Odôvodnenie: Podľa § 161 možno na návrh zmeniť alebo zrušiť rozsudok vo veciach výživného plnoletých osôb, ak sa zmenia pomery. Po podaní návrhu súd zrejme rozhoduje 
v konaní a účastníkmi konania vo veciach výživného môžu byť iba pôvodný navrhovateľ 
a osoba, ktorá je podľa návrhu povinná platiť výživné. V prípade, že návrh na zmenu 
alebo zrušenie rozsudku podá osoba povinná platiť výživné (navrhovateľ), nebude účastníkom konania osoba, ktorej je výživné platené, resp. ktorá má nárok na platenie výživného podľa skôr vydaného rozsudku. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje právnu úpravu za dostatočnú. 	
MPSVR SR 	K § 191 ods. 1  
Odporúčam v § 191 ods. 1 na konci pripojiť túto vetu: „Proti uzneseniu súdu o zastavení konania je prípustné odvolanie.“. 
Odôvodnenie: Uznesenie súdu o zastavení konania o dedičstve vychádza z posúdenia aktív dedičstva (zistenia skutočného stavu veci a právneho stavu veci) zo strany súdu - v konečnom dôsledku má pre okruh dedičov toto uznesenie však i hmotnoprávne aspekty z hľadiska dedičského práva, a preto považujeme za odôvodnené pripustiť možnosť odvolania sa proti uzneseniu súdu o zastavení konania o dedičstve. 

 	O 	N 	Voči tomuto uzneseniu vydanému notárom je možné sa odvolať, čo vyplýva z "niektorých ustanovení od odvolaní" 	
MPSVR SR 	K § 211 ods. 3  
Upozorňujem, že podľa § 211 ods. 3 druhej vety notár môže prihliadať na výhodnejšie návrhy na speňaženie majetku, nevyplýva z neho však povinnosť brať takéto návrhy do úvahy a vysporiadať sa s nimi, pokiaľ ich neakceptuje. Zo strany účastníkov (veriteľov) by potom mohol byť namietaný jeho postup, prečo ich výhodnejšie návrhy neakceptoval. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 228 ods. 2 
Odporúčam v § 228 ods. 2 slová „deň jej smrti“ nahradiť slovami „deň, ktorý je považovaný za deň jej smrti“. 
Odôvodnenie: Precizovanie ustanovenia, nakoľko ide o domnelú smrť fyzickej osoby, 
vo výroku rozsudku sa môže uviesť iba domnelý deň jej smrti. 
 	O 	N 	Ide o terminologické rozlíšenie. Deň smrti uvedie súd ak je isté, že osoba zomrela (dôkaz smrti) a deň predpokladanej smrti súd uvedie ak je pravdepodobné, že osoba zomrela. 	
MPSVR SR 	K § 239 ods. 1  
Odporúčam v § 239 ods. 1 slovo „skutočností“ nahradiť slovami „skutkových a právnych dôvodov“. 
Odôvodnenie: Precizovanie ustanovenia, nakoľko ak návrh na začatie konania o obmedzení spôsobilosti na právne úkony podáva ten, kto má na veci právny záujem, mal by návrh 
aj adekvátne právne zdôvodniť. 
 	O 	N 	Navrhovaná dikcia by zmenila zamýšľaný zmysel ustanovenia.  	
MPSVR SR 	K § 244  
Odporúčam v § 244 za odsek 1 vložiť nový odsek 2, ktorý znie: 
„(2) Za procesného opatrovníka súd ustanoví príbuzného alebo inú osobu z blízkeho prostredia, ktorá je spôsobilá na právne úkony v plnom rozsahu, u ktorej je predpoklad, 
že bude konať v súlade so záujmami strany a s ustanovením súhlasí. Ak takejto osoby niet, súd za procesného opatrovníka ustanoví advokáta.“. 
Nasledujúce odseky je potrebné primerane preznačiť. 
Odôvodnenie: Ak niet osoby, ktorú by si osoba o spôsobilosti ktorej sa koná, zvolila sama, prípadne sa nenachádza v radoch príbuzných a blízkych, mal by ju zastupovať v tomto konaní vždy advokát, ako kvalifikovaný procesný opatrovník, ktorého trovy by mal znášať štát. 
Ide o úpravu § 66 Civilného sporového poriadku s tým, že procesným opatrovníkom v konaní o spôsobilosti na právne úkony by nemohla byť obec, resp. súdny úradník. 
 	O 	N 	Uvedené sa spravuje subsidiárnou úpravou v CSP. 	
MPSVR SR 	K § 244 ods. 3 
Odporúčam v § 244 ods. 3 na konci pripojiť túto vetu: „O tejto možnosti ju súd poučí.“. 
Odôvodnenie: Precizovanie ustanovenia. 
 	O 	N 	poučenie osoby, o spôsobilosti ktorej sa koná, je upravená v ustanovení § 245 predkladaného návrhu. 	
MPSVR SR 	K § 247 ods. 2 
Odporúčam v § 247 ods. 2 na konci bodku nahradiť čiarkou a pripojiť tieto slová: 
„a to v prípade potreby aj mimo pojednávania.“. 
Odôvodnenie: Je dôležité, aby súd vyvinul maximálne úsilie pre to, aby uskutočnil výsluch osoby, o ktorej spôsobilosti sa koná a zistil tak jej názor, a to aj v prípade, 
ak by napr. jej zdravotný stav neumožňoval dostaviť sa do pojednávacej miestnosti. 
 	O 	N 	Postup súdu nie je potrebné explicitne v tomto prípade zakotviť, nakoľko vyplýva okrem iného i zo základných princípov zákona.  	
MPSVR SR 	K § 247 ods. 3 a § 264 ods. 2 
Upozorňujem, že v § 247 ods. 3 druhá veta a v § 264 ods. 2 tretia vetu sú nezrozumiteľné. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Predkladateľ zámerne použil termín "vzhliadnuť", aby vystihol zmysel a obsah úkonu, ktorý má súd vykonať. 	
MPSVR SR 	K § 249 
Odporúčam § 249 vypustiť z prekladaného návrhu. 
V prípade, že sa predkladateľ rozhodne ponechať uvedené ustanovenie, odporúčam v § 249 
na konci pripojiť tieto slová: „a ak to nie je možné dosiahnuť inak“. 
Odôvodnenie: Ustanovenie § 249 umožňuje pozbaviť osobu jej osobnej slobody za účelom vyšetrenia jej zdravotného stavu na účely konania o spôsobilosti na právne úkony. Zastávam názor, že ustanovenie je v rozpore s článkom 14 Dohovoru o právach osôb so zdravotným postihnutím. 
 	O 	N 	Navrhované už je v texte zákona vyjadrené.  	
MPSVR SR 	K § 251 ods. 2 
Odporúčam v § 251 vypustiť odsek 2; prípadne skrátiť lehotu, po uplynutí ktorej je možné podať ďalší návrh na 6 mesiacov. 
Odôvodnenie: Ak sa konanie o zmenu obmedzenia spôsobilosti alebo o navrátenie spôsobilosti začalo na návrh osoby, o ktorej spôsobilosti sa koná, nemala by byť táto osoba obmedzovaná vo svojom práve podať ďalší návrh. 
V prípade, že predkladateľ sa rozhodne ponechať uvedené ustanovenie, navrhujeme skrátiť lehotu z jedného roka na 6 mesiacov. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 252 ods. 2 
Odporúčam v § 252 ods. 2 za slovo „obmedzil“ vložiť čiarku a slová „dobu, počas ktorej budú obmedzenia trvať“. 
Odôvodnenie: Považujem za vhodné ustanoviť, aby v rozhodnutí o obmedzení spôsobilosti 
na právne úkony bol nielen vymedzený rozsah, v akom sa spôsobilosť obmedzila, ale aj doba, počas ktorej má toto obmedzenie trvať. 
 	O 	N 	Podľa názoru predkladateľa nie je dôvodné určovať dobu, počas ktorej bude obmedzenie trvať. 	
MPSVR SR 	K štvrtému dielu tretej hlavy druhej časti - Konanie o ustanovení opatrovníka, Všeobecná pripomienka 
Upozorňujem, že štvrtý diel upravujúci konanie o ustanovení opatrovníka nie je dostatočne upravený (výber opatrovníkov, kontrola opatrovníkov, chýbajú pravidlá dohľadu súdu 
na spôsob výkonu funkcie opatrovníka...) 
Odôvodnenie: Upozorňujem, že opatrovníka môže vybrať súd : 
- z okruhu fyzických osôb, ktoré by však mali podliehať určitej nejakej kontrole. 
- z orgánov štátnej a verejnej správy, ktoré však majú svoju pôsobnosť upravenú v príslušných zákonoch a môžu robiť iba to, čo majú v zákone upravené. 
 	O 	N 	Požadovaná úprava vyplýva zo všeobecných ustanovení CSP, ktoré sa subsidiárne použijú pre CMP. 	
MPSVR SR 	K § 288 ods. 1 
Upozorňujem, že v právnom predpise nemožno pripustiť, že by podrobenie sa lekárskemu vyšetreniu ohrozilo zdravie fyzickej osoby. 
 	O 	ČA 	Konanie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené s poukazom na to, že jeho zavedenie by mohlo spôsobiť kolíziu rôznych právnych predpisov a nedosiahlo by zamýšľaný účel, naopak, mohlo by spôsobiť kontraproduktívne následky.  	
MPSVR SR 	K § 302 ods. 2 
Odporúčam v § 302 znenie odseku 2 nahradiť znením: 
„(2) Ak pri činnosti súdov a iných orgánov vyjde najavo nesúlad medzi deklarovaným právnym stavom a stavom zápisu v obchodnom registri, upozornia tieto orgány registrový súd na nezhodu.“. 
Odôvodnenie: Pojem "iný orgán" nie je v znení ako ho navrhuje predkladateľ vymedzený, pričom ide o široký pojem. Dávam do pozornosti, že v prípade, že nedôjde k upozorneniu 
o nesúlade, neuvádza sa žiadny dôsledok. Z ustanovenia, ako ho navrhuje predkladateľ, nevyplýva jasná povinnosť porovnávať, či sú údaje v súlade so stavom v obchodnom registri. To, aký je skutočný právny stav posudzuje súd, ktorý vo veci koná. Iné orgány môžu posúdiť iba to, či právny stav, ktorý bol deklarovaný pri ich činnosti je v súlade so stavom 
v obchodnom registri. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje predmetné ustanovenie za dostatočne jasné. 	
MPSVR SR 	K § 381  
Odporúčam doplniť ako účastníka konania aj fyzickú osobu, o ktorej právach sa rozhoduje, teda vlastníka, resp. užívateľa bytu. 
Odporúčam aspoň všeobecne upraviť, pri výkone akých oprávnení by mohol súd povoliť orgánu sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately vstup do obydlia aj bez súhlasu 
či dokonca proti vôli vlastníka či užívateľa obydlia. 
Dávam na zváženie, či je úprava dostatočná, keďže nie sú definované situácie, v ktorých môže orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately návrh podať, ani to, o výkon ktorých právomocí by išlo a navyše je otázne, či postačuje, aby bol účastníkom 
iba navrhovateľ, keď sa rozhoduje najmä o právach inej fyzickej osoby. 
Upozorňujem, že Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 
v spolupráci s Ministerstvom spravodlivosti Slovenskej republiky pripravilo v minulosti návrh povolenia, pričom v návrhu boli zmenené viaceré zákony, pričom tento materiál 
má Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky k dispozícií. 
 	O 	N 	Predkladateľ navrhované považuje za prakticky nemožné, zámerom predkladateľa bolo nastaviť stručnú právnu úpravu. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov  
Odporúčam prehodnotiť sociálne vplyvy predloženého návrhu zákona a v prípade identifikácie sociálnych vplyvov v doložke vybraných vplyvov je potrebné predložený materiál doplniť o ich zhodnotenie - analýzu sociálnych vplyvov. 
Zároveň upozorňujem predkladateľa, že jednou zo sledovaných oblastí v rámci sociálnych vplyvov je vplyv na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám (časť 4.2. analýzy sociálnych vplyvov). 
Odôvodnenie: V doložke vybraných vplyvov predkladateľ neidentifikoval žiadny sociálny vplyv. Som toho názoru, že predložený návrh zákona (aj v súvislosti s dotknutou právnou úpravou v návrhu zákona civilný sporový poriadok) predpokladá sociálne vplyvy, ktoré podľa Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov majú 
byť identifikované a zhodnotené (postačuje kvalitatívna analýza, ak kvantitatívne hodnotenie nie je možné vykonať). 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K predkladacej správe a všeobecnej časti dôvodovej správy 
Zmeny vyplývajúce z pripomienky k doložke vybraných vplyvov (v prípade jej akceptovania) odporúčam premietnuť aj do textu predkladacej správy a všeobecnej časti dôvodovej správy týkajúceho sa hodnotenia vplyvov predloženého návrhu zákona. 
Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam v doložke vybraných vplyvov 

a) v nadväznosti na ustanovenia o ukladaní pokút, kvantifikovať vplyv návrhu na rozpočet verejnej správy podľa dotknutých subjektov a v tabuľke A. 2. „Vplyvy na rozpočet verejnej správy“ označiť ako „Pozitívne“, 

b) v časti „A. 3 Poznámky“ vysvetliť slovné spojenie „v tejto etape“, pretože z návrhov predkladaných do pripomienkového konania musia byť zrejmé konečné vplyvy na rozpočet verejnej správy, ktoré z nich vyplývajú, 

c) uviesť vplyv na informatizáciu spoločnosti a vypracovať analýzu vplyvov na informatizáciu spoločnosti podľa Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR, pretože nemožno súhlasiť s konštatovaním, že návrh nemá vplyv na informatizáciu spoločnosti; zverejňovaním vyhlášok, uznesení a oznamov na webovom sídle súdu a webovom sídle Notárskej komory sa zavádzajú nové elektronické služby. 
 	Z 	A 	Znenie bolo upravené v zmysle komunikácie s MF SR. 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné upraviť gramaticky (napr. v § 1 ods. 1 slovo „prejedávajú“ nahradiť slovom „prejednávajú“, § 34 ods. 1 slovo „prejedanie“ nahradiť slovom „prejednanie“), zosúladiť s čl. 6 Legislatívnych pravidiel vlády SR (napr. v § 333 ods. 1 odstrániť terminologickú nepresnosť slovného spojenia „podľa možností“) a s prílohou č. 5 týchto pravidiel (napr. § 405 zosúladiť s bodom 23 tejto prílohy, § 408 zosúladiť s bodom 62 tejto prílohy). 	O 	ČA 	1. návrh zákona bol zosúladený s Legislatívnymi pravidlami vlády. 
2. návrh zákona bol po jazykovej a štylistickej stránke pripomienkovaný Jazykovedným ústavom ĽŠ pri SAV. 	
MF SR 	K § 7 a 170 
Uvedené ustanovenia odporúčam doplniť tak, aby bolo zrejmé, kto vystupuje v mene štátu, ak je účastníkom konania štát. 	O 	N 	navrhované vyplýva z osobitných predpisov. 	
MF SR 	K § 309, 395 a 401 
V uvedených ustanoveniach nie je uvedené rozpočtové určenie príjmov z pokút, a preto žiadam predmetné ustanovenia doplniť o znenie, ktoré ustanoví ich rozpočtové určenie v súlade s § 7 ods. 1 písm. c) zákonom č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov tak, že tieto pokuty sú príjmom štátneho rozpočtu. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo zavedené do CSP, ktorý sa subsidiárne aplikuje i na CMP. 	
MF SR 	K § 309 
V odseku 1 druhej vete odporúčam slová „odseku 1“ nahradiť slovami „prvej vety“, keďže ukladanie predmetných pokút je predmetom úpravy v prvej vete odseku 1.  	O 	A 	 	
MF SR 	K § 320 
Poznámku pod čiarou k odkazu 23 žiadam uviesť v znení: 

„23) § 2 ods. 1 zákona č. 333/2011 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti daní, poplatkov a colníctva v znení zákona č. 441/2012 Z. z.“., pretože sústavu orgánov štátnej správy v oblasti daní, poplatkov a colníctva ustanovuje zákon č. 333/2011 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti daní, poplatkov a colníctva v znení neskorších predpisov. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K § 333 
V odseku 2 odporúčam vypustiť slová „s výnimkou poistiek na doručiteľa“, pretože v súčasnosti v poisťovacej praxi sa pojem „poistky na doručiteľa“ nepoužíva. Každá poistná zmluva obsahuje presné určenie osoby, na ktorú sa vzťahuje poistné plnenie. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, Základné princípy 
Legislatívne, legislatívno-technické pripomienky a jazykové pripomienky: 
- navrhujeme vypustiť úvodnú vetu pre nadbytočnosť. Veta s obdobným významom je obsiahnutá v čl. 2 ods. 1 Základných princípov; 
- v článku 2 navrhujeme vypustiť slová "a to", ktoré sa v normatívnom texte nemajú používať; 
- v článku 4 navrhujeme v druhej vete za slovo "dieťa" doplniť slová "spôsobom zodpovedajúcim jeho veku a vyspelosti". Zároveň navrhujeme preformulovať tretiu vetu článku 4 z dôvodu zrozumiteľnosti, slová "na rovnakom základe" podľa nášho názoru tiež potrebujú výklad. Navrhujeme toto znenie: 
"Súd zabezpečuje účastníkovi konania, ktorý je osobou so zdravotným postihnutím, rovnako účinný prístup k spravodlivosti ako ostatným účastníkom; dbá, aby tento účastník pre svoje zdravotné obmedzenie postupom súdu a bez vlastnej viny neutrpel ujmu v konaní a bola mu v styku so súdom a protistranou na pojednávaní vždy umožnená efektívna komunikácia."; 
- v článku 5 navrhujeme oba odseky číselne označiť; 
- v článku 7 v tretej vete navrhujeme za slovom "realizáciu" vložiť čiarku a nahradiť celý zvyšný text nasledovným textom: 
"ak takýmto postupom nezmarí spravodlivé rozhodnutie vo veci. 
Odôvodnenie: Súčasné znenie nabáda k výkladu, že časť vety za slovom "aby" sa viaže len k slovám "alebo prispôsobiť ich realizáciu tak,".  	O 	N 	1. Predkladateľ sa s prvou časťou pripomienkou nestotožňuje, nepovažuje vetu za duplicitnú; návrh zákona bol zosúladený s Legislatívnymi pravidlami vlády. Návrh zákona bol po jazykovej a štylistickej stránke pripomienkovaný Jazykovedným ústavom ĽŠ pri SAV. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, Základné princípy 
Odporúčame zvážiť nasledovné odporúčania a prehodnotiť znenie "základných princípov". 
I. v zmysle verejných vyjadrení tvorcov návrhu nemajú "základné princípy" normatívny charakter, sú ale výkladovými pravidlami. Avšak napríklad: 
- ustanovenie článku 14 predstavuje právnu normu a medzinárodný záväzok SR; 
- ustanovenie článku 13 prvá veta je procesné pravidlo, ktoré nemá zákon vykladať, ale samo spĺňa znaky normatívnosti vzhľadom na účel takejto právnej normy a ďalší základný princíp uvedený v článku 12, ktorý podľa nášho názoru rozvíja; 
- ustanovenie článku 13 druhá veta pred bodkočiarkou nemôže byť "len" výkladovým pravidlom, je logickým dôsledkom ústavou garantovaného práva na súdnu a inú právnu ochranu; 
- ustanovenie článku 11 ods. 2 má podľa nášho názoru dve slabiny: 
1. samotná veta stanovuje výnimku z princípu, preto môže byť prvá časť vety len zásadou a 
2. podľa nášho názoru nepresná formulácia princípu definovaného v článku 2, na ktorý odkazuje článok 
11 ods. 2 bude zdrojom diskusií a prieťahov v súdnych konaniach, pretože ani výkladom nemožno 
vždy určiť, kedy je vzhľadom na garancie ochrany ľudských právo vykonanie nezákonne získaného 
dôkazu odôvodnené; Javí sa preto ako vhodné prepracovanie čl. 11 odsek 2 resp. aj článku 2; 
preto odporúčame netrvať na nenormatívnom charaktere základných princípov ale po akceptácii uvedených návrhov zaradiť články do paragrafového znenia zákona. 

II. Navrhujeme namiesto "základných princípov" hovoriť len o "princípoch", z dôvodu, že vo filozoficko-právnej rovine si ťažko možno predstaviť princíp, ktorý nemá atribút "základného". 

III. Bez ohľadu na rozumnosť postulátu uvedeného v článku 3 Základných zásad zastávame názor, že takáto úroveň sudcovskej tvorby práva potrebuje zakotvenie v Ústave Slovenskej republiky, pretože: 
1. odporuje článku 13 ústavy, 
2. umožňuje v navrhovanej dikcii použitie analógie aj na oblasť mimo procesného práva. 	O 	N 	Žiadne zo základných princípov nemajú normatívny charakter, slúžia ako interpretačné pravidlá. Vo zvyšku sa predkladateľ s pripomienkou nestotožňuje. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, Základné princípy, článok 2 
V odseku 1 navrhujeme za slovo "súlade" vložiť slovo "aj" a vypustiť slová "s ústavou Slovenskej republiky" a rovnako aj slová " s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky v oblasti ľudských práv a slobôd". 
Odôvodnenie: 
Ústava Slovenskej republiky garantuje, že zákony a právne predpisy nižšej právnej sily nebudú v rozpore s ňou, teda ani s ústavnoprávnou úpravou ľudských práv a slobôd. Zároveň stavia medzinárodné zmluvy, ktoré garantujú väčší rozsah ľudský práv a slobôd nad samotnú ústavu. Preto je predmetná časť výkladového pravidla nadbytočná. 
 	O 	ČA 	Predkladateľ text precizoval. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, paragrafové znenie 
Dovoľujeme si upozorniť predkladateľa na nasledovné preklepy, jazykové a štylistické nedostatky paragrafového znenia: 
- v § 1 treba nahradiť nesprávny tvar v slove "prejedávajú"; 
- v § 34 treba nahradiť nesprávny tvar v slove "prejedanie". 
- v § 39 v odseku 2 treba vypustiť slová "a to"; 
- § 40 navrhujeme preformulovať tak, aby všetky prípady, kedy súd podľa CMP rozhoduje uznesením boli taxatívne uvedené v tomto ustanovení. V § 140, § 167, § 279, § 308, § 314, § 319, § 326 a § 388 sa používa na ustanovenie formy rozhodnutia súdu v konaniach o návrate maloletého do cudziny vo veci neoprávneného premiestnenia alebo zadržania, o dedičstve pred súdom prvej inštancie, o ustanovení opatrovníka, o zosúladení údajov, o zrušení zápisu, o niektorých veciach právnických osôb, o umorení listiny pred súdom prvej inštancie a o výkone rozhodnutia vo veciach maloletých len jediná a identická veta, čo pôsobí nadbytočne a neštandardne, pretože v praxi nebude vôbec možné ustanovenie pri citovaní priradiť k príslušným ustanoveniam; 
- v § 43 navrhujeme slová "koná s pojednávaním" nahradiť slovami "v konaní nariaďoval pojednávanie", pretože použité slovné spojenie je nespisovné; 
- v § 77 v odseku 1 treba preformulovať z dôvodu lepšej citovateľnosti a zrozumiteľnosti text vety tak, aby časť vety za poslednou položkou taxatívneho výpočtu bola pred taxatívnym zoznamom. ; 
- v názve prvej hlavy druhej časti navrhujeme zmeniť poradie slov "veciach" a "rodinnoprávnych " z dôvodu, že navrhované znenie je archaické a v praxi sa neujme; 
- v § 99 navrhujeme slovo "ktoréhokoľvek" nahradiť slovom "niektorého" z dôvodu, že použité slovo označuje skôr väčší počet osôb ako dve; 
- v § 127 navrhujeme zmeniť slovosled vety z dôvodu lepšej zrozumiteľnosti nasledovne: 
"Právny úkon, ktorý urobil zákonný zástupca za maloletého, súd schváli, ak je to v záujme maloletého." 
- v § 134 navrhujeme doplniť časť vety pred bodkočiarkou nasledovne: "porušuje podľa navrhovateľa právo alebo zneužíva svoje subjektívne právo". 
Odôvodnenie: 
Prísudok oznamovacej vety má nasledovať za podmetom. Zároveň má ísť podľa nášho názoru pri široko definovanom účastníctve aj o prípady, keď rodič vykonáva vlastné právo; 
- v § 139 písm. b) navrhujeme slová "vo veci možno rozhodnúť iba na základe účastníkmi predložených listinných dôkazov" nahradiť slovami "ak na rozhodnutie vo veci postačujú účastníkmi predložené listinné dôkazy" a za slovo "alebo" treba vložiť slovo "ak". 
Odôvodnenie: V texte pod písmenom b) chýba podmieňovacia spojka. Častica "iba" by sa mohla použiť len pri úpravu konania, v ktorom sa rozhoduje výlučne na základe listinného dôkazu; 
- v § 168 ods. 2 a v § 327 ods. 2 navrhujeme nespisovné slovo "opatrí" nahradiť slovom "označí"; 
- v § 194 v ods. 2 za slovom "súdu" treba nadbytočné slovo "a" nahradiť čiarkou; 
- v § 196 navrhujeme nahradiť slová "je tu" slovami "ide o", pretože použité slovné spojenie je hovorové; 
- v § 244 ods. 3 v druhej vete navrhujeme za slovo "koná" vložiť čiarku, pretože ide o súvetie; 
- v § 290 ods. 1 a v § 316 v ods. 1 treba nahradiť pojem právnej vedy, slovo "kauzálne" pozitívnoprávnym pojmom, slovom "vecne"; 
- v § 332 ods. 1 navrhujeme upraviť vetu nasledovne: "Ak súd návrh neodmietol, upovedomí uznesením adresáta výzvy (§ 333) o začatí konania o umorení listiny." z dôvodu lepšej zrozumiteľnosti. 
 	O 	ČA 	- v § 1 treba nahradiť nesprávny tvar v slove "prejedávajú"; A 
- v § 34 treba nahradiť nesprávny tvar v slove "prejedanie". A 
- v § 39 v odseku 2 treba vypustiť slová "a to"; A 
- § 40 navrhujeme preformulovať tak, aby všetky prípady, kedy súd podľa CMP rozhoduje uznesením boli taxatívne uvedené v tomto ustanovení. ČA Predkladateľ ustanovenie vypustil z dôvodu koncepčných zmien v CSP. 
V § 140, § 167, § 279, § 308, § 314, § 319, § 326 a § 388 sa používa na ustanovenie formy rozhodnutia súdu v konaniach o návrate maloletého do cudziny vo veci neoprávneného premiestnenia alebo zadržania, o dedičstve pred súdom prvej inštancie, o ustanovení opatrovníka, o zosúladení údajov, o zrušení zápisu, o niektorých veciach právnických osôb, o umorení listiny pred súdom prvej inštancie a o výkone rozhodnutia vo veciach maloletých len jediná a identická veta, čo pôsobí nadbytočne a neštandardne, pretože v praxi nebude vôbec možné ustanovenie pri citovaní priradiť k príslušným ustanoveniam; N Predkladateľ sa úmyselne vyhol taxatívnemu výpočtu, ktorý považuje za neefektívny. 
- v § 43 navrhujeme slová "koná s pojednávaním" nahradiť slovami "v konaní nariaďoval pojednávanie", pretože použité slovné spojenie je nespisovné; A 
- v § 77 v odseku 1 treba preformulovať z dôvodu lepšej citovateľnosti a zrozumiteľnosti text vety tak, aby časť vety za poslednou položkou taxatívneho výpočtu bola pred taxatívnym zoznamom. ; - v názve prvej hlavy druhej časti navrhujeme zmeniť poradie slov "veciach" a "rodinnoprávnych " z dôvodu, že navrhované znenie je archaické a v praxi sa neujme; A 
- v § 99 navrhujeme slovo "ktoréhokoľvek" nahradiť slovom "niektorého" z dôvodu, že použité slovo označuje skôr väčší počet osôb ako dve; ČA Predkladateľ v zmysle pripomienky precizoval ustanovenie. 
- v § 127 navrhujeme zmeniť slovosled vety z dôvodu lepšej zrozumiteľnosti nasledovne: "Právny úkon, ktorý urobil zákonný zástupca za maloletého, súd schváli, ak je to v záujme maloletého." A 
- v § 134 navrhujeme doplniť časť vety pred bodkočiarkou nasledovne: "porušuje podľa navrhovateľa právo alebo zneužíva svoje subjektívne právo". Odôvodnenie: Prísudok oznamovacej vety má nasledovať za podmetom. Zároveň má ísť podľa nášho názoru pri široko definovanom účastníctve aj o prípady, keď rodič vykonáva vlastné právo; ČA Predkladateľ text precizoval. 
- v § 139 písm. b) navrhujeme slová "vo veci možno rozhodnúť iba na základe účastníkmi predložených listinných dôkazov" nahradiť slovami "ak na rozhodnutie vo veci postačujú účastníkmi predložené listinné dôkazy" a za slovo "alebo" treba vložiť slovo "ak". Odôvodnenie: V texte pod písmenom b) chýba podmieňovacia spojka. Častica "iba" by sa mohla použiť len pri úpravu konania, v ktorom sa rozhoduje výlučne na základe listinného dôkazu; A 
- v § 168 ods. 2 a v § 327 ods. 2 navrhujeme nespisovné slovo "opatrí" nahradiť slovom "označí"; A 
- v § 194 v ods. 2 za slovom "súdu" treba nadbytočné slovo "a" nahradiť čiarkou; A 
- v § 196 navrhujeme nahradiť slová "je tu" slovami "ide o", pretože použité slovné spojenie je hovorové; A 
- v § 244 ods. 3 v druhej vete navrhujeme za slovo "koná" vložiť čiarku, pretože ide o súvetie; A 
- v § 290 ods. 1 a v § 316 v ods. 1 treba nahradiť pojem právnej vedy, slovo "kauzálne" pozitívnoprávnym pojmom, slovom "vecne"; N Predkladateľ zachováva kontinuitu s CSP, kde sa používa pojem "kauzálny". 
- v § 332 ods. 1 navrhujeme upraviť vetu nasledovne: "Ak súd návrh neodmietol, upovedomí uznesením adresáta výzvy (§ 333) o začatí konania o umorení listiny." z dôvodu lepšej zrozumiteľnosti. N Predkladateľ považuje ustanovenie za dostatočne zrozumiteľné. 
 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 2 ods. 2 
Odporúčame za slovo "strana" vložiť čiarku a slovo "žalobca" a za slovo "konania" odporúčame vložiť čiarku a slovo "navrhovateľ" konkrétne vzhľadom na: 
- absenciu obdobného ustanovenia v návrhu Civilného mimosporového poriadku ako je § 128 návrhu Civilného sporového poriadku (ďalej všade v našich pripomienkach len "CSP"), 
- pojem žalobca sa vyskytuje aj v § 198 ods. 3 návrhu zákona. 	O 	N 	Predkladateľ navrhované považuje za nadbytočné a slová "navrhovateľ" a "odporca" sa v texte nepoužívajú. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 4 
Znenie vety je podľa nášho názoru nepresne formulované a časovo nie celkom určité. Navrhujeme časť vety za druhou čiarkou preformulovať nasledovne: "ktorých účasť vyplýva zo zákona alebo je súdu známa z podaného návrhu. 	O 	N 	Predkladateľ považuje znenie za dostatočné. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 11 
Odporúčame zvážiť použitie slova "intervencia" v ustanovení. Nová právna úprava len modifikuje inštitút OSP "vedľajšie účastníctvo", ktorý je rokmi vžitý a preto je z hľadiska právnej komunikácie neefektívne ho nahrádzať. 
Poznámka: 
Uvedená argumentácia platí aj pre návrh CSP, kde sa zavádza odvodený pojem "intervenient" teda vedľajší účastník, čo je slovo pre väčšinu subjektov ťažko zapamätateľné a zle vysloviteľné. 	O 	N 	Intervencia je historický pojem, ktorý lepšie vystihuje podstatu tohto inštitútu. Predkladateľ zachováva terminologickú jednotu s CSP. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 30 a § 31 
Odporúčame zlúčiť uvedené ustanovenia do jedného paragrafu, prípadne aj do jedného odseku. Obe ustanovenia sa týkajú jednej veci - ingerencie (miery aktivity) súdu po začatí konania. 	O 	N 	Predkladateľ odkazuje na bod 12 prílohy LPV podľa ktorých treba dávať prednosť krátkym §. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 32 
Navrhujeme zlúčiť ustanovenia oboch odsekov označeného paragrafu do jedného odseku do priraďovacieho súvetia spojkou "a". Použitie dvoch samostatných odsekov nemá podľa nášho názoru praktický význam pri odvolávaní sa na uvedené ustanovenie. 	O 	N 	Predkladateľ odkazuje na bod 12 prílohy LPV podľa ktorých treba dávať prednosť krátkym §. Okrem toho má predkladateľ za to, že ustanovenia upravujú rozdielne inštitúty (povinnosť návrh a povinnosť tvrdenia). 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 34 ods. 1 
Navrhujeme rozšíriť výnimku z verejného prejednania veci o bankové tajomstvo. 	O 	ČA 	Bankové tajomstvo spadá pod skutočnosti chránené podľa osobitného predpisu.  	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 39 ods. 2 
Navrhujeme za slovo "a" vložiť slová "rozumovej a vôľovej", vypustiť slová "a to" a za slovo "osôb" vložiť čiarku a slová "najmä ak má pochybnosť, že by mohol byť ovplyvňovaný". 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ v § 122 v prípade maloletého považoval za potrebné ustanoviť, aké hľadiská vyspelosti maloletého má sudca brať do úvahy, čo je podľa nášho názoru správne a malo by byť jednotne upravené v celom zákone. Okrem toho navrhujeme, aby zákon explicitne definoval aspoň prevažujúci dôvod, pre ktorý môže sudca maloletého vyslúchnuť bez prítomnosti kohokoľvek iného, čím sa môže pri pojednávaní predísť napr. prípadným konfliktom s osobami, ktoré majú s maloletým vzájomne silnú citovú väzbu, resp. vykonávajú rodičovské práva. 	O 	N 	Predkladateľ uvedené považuje za zaužívané a odjudikované, preto ustanovenie nemení. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 50 až 52 
Navrhujeme spojiť tri uvedené paragrafy do jedného ustanovenia, ktoré znie: 
"§ 50 
Druhy trov konania 
Trovy konania sú aj: 
a) trovy výchovných a sankčných opatrení uložených podľa osobitného predpisu. ) 
b) odmena notára za vykonané úkony súdneho komisára a jeho hotové výdavky. 
c) odmena správcu dedičstva a jeho hotové výdavky, ak ide o konanie o dedičstve." 
V poznámke pod čiarou k odkazu 1 treba doplniť slová "v znení neskorších predpisov". 
Odôvodnenie: 
Rozdelenie jednotlivých osobitných druhov trov vznikajúcich v konaniach upravených CMP do troch paragrafov sa javí z hľadiska legislatívnej techniky aj z vecnej stránky ako neodôvodnené. 

 	O 	ČA 	predmetné ustanovenie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 108 
V ustanovení navrhujeme doplniť za posledné slovo ustanovenia odkaz na príslušné ustanovenie Zákona o rodine formou poznámky pod čiarou: 
" ) § 9 ods. 1 zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov." 	O 	N 	Predkladateľ zámerne v § 108 a 109 upravil iba inštitút neplatnosti manželstva, keďže takáto úprava vyplýva z hmotného práva. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 109 
Navrhujeme v ustanovení vyriešiť situáciu predpokladanú § 15 ods. 2 Zákona o rodine a ustanoviť ako účastníkov konania aj potomka zomrelého manžela, ktorý podal návrh na určenie neplatnosti manžela, doplnením textu za slovom "manželia" nasledovne: 
"alebo pozostalý manžel a potomkovia zomrelého manžela, ktorí podali súdu žiadosť o pokračovaní v konaní".  	O 	N 	Predkladateľ vychádzal z platnej právnej úpravy hmotného práva. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 115 
Navrhujeme za slovo "dieťaťa" vložiť slová "po uplynutí lehoty na zrušenie osvojenia". 
Odôvodnenie: 
Rešpektovanie hmotnoprávnej úpravy § 107 Zákona o rodine, ktorá umožňuje do uplynutia šesť mesiacov zrušiť osvojenie a obnoviť rodinné väzby s pôvodnými rodičmi. 	O 	N 	Navrhovaný dovetok by bol podľa názoru predkladateľa mätúci. Ak by bolo osvojenie v zákonnej lehote zrušené, môže byť podaný nový návrh na určenie otcovstva. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 116, § 117 
Žiadame zjednotiť terminológiu ohľadom predmetu konania, ktorým je výchova a výživa maloletých a upraviť predmetné ustanovenia vo väzbe na konkrétny prípad a hmotnoprávnu úpravu. 
Konkrétne: 
- v § 117 v písm. b) sa používa pojem "starostlivosti o maloletého", pričom tento pojem by mal byť nadradeným všetkým predmetom konania vymenovaným v tomto paragrafe; v danom kontexte by mal byť nahradený slovom "výchove maloletého". 
- v § 116 je účelné, aby súd otcovi určil povinnosti viažuce sa nielen k výchove a výžive maloletého, ale aby sa prejednali aj veci uvedené v § 117 písm. a), d), e). 	O 	ČA 	predkladateľ ustanovenia § 116 a 117 terminologicky a systematicky precizoval. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 131 
Poznámka pod čiarou k odkazu č. 3 má správne znieť: 
3) Dohovor o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí (oznámenie č. 119/2001 Z. z.), nariadenie Rady (ES) č. 2201/2003 z 27. novembra 2003 o právomoci a uznávaní a výkone rozhodnutí v manželských veciach a vo veciach rodičovských práv a povinností, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1347/2000 (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 19/zv. 6) v platnom znení. 
Odôvodnenie: 
Chýba úplný názov nariadenia. V zmysle prílohy č. 3 k Leg. pravidlám vlády SR sa mimoriadne vydanie neuvádza s atribútom "v platnom znení". 

 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 158 
Žiadame presnejšie vymedziť, čo sa myslí pod pojmom "a iných obdobných nárokov" aspoň odkazom na osobitný predpis. 	O 	N 	Predkladateľ nepovažuje za nevyhnutné špecifikovať odkazom. Iným obdobným nárokom mal predkladateľ na mysli napríklad príspevok na výživu nevydatej matky alebo rozvedeného manžela. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, druhá časť, prvá hlava, ôsmy diel a osobitná časť dôvodovej správy k § 158 až 161 
Úpravu "Konania vo veciach výživného plnoletých osôb" navrhujeme doplniť ďalším paragrafom za § 160 s nasledovným znením: 

"§ 16x 

Ak ide o výživné študenta vysokej školy v dennej forme štúdia, súd vždy skúma majetkové pomery účastníkov konania a osôb, ktoré žijú so študentom v domácnosti. Zároveň súd nie je oprávnený priznať výživné nižšie ako je nárok podľa osobitného predpisu x), a to ani v prípade, že s takýmto návrhom súhlasia všetci účastníci konania." 
Poznámka pod čiarou k odkazu č. x) znie: 
"x) § 62 ods. 3 zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov." 

Navrhujeme zároveň doplniť do dôvodovej správy, osobitnej časti k nami navrhovanému zneniu § 16x nasledovné odôvodnenie: 
"Ak ide o výživné plnoletej osoby, ktorá sa sústavne pripravuje na budúce povolanie štúdiom na vysokej škole v dennej forme štúdia, súd aj bez návrhu a bez ohľadu na súhlasné vyjadrenia navrhovateľa a osoby, ktorá je povinná platiť výživné, skúma majetkové pomery vyživovanej plnoletej osoby, osoby, ktorá má platiť výživné a osôb, ktoré žijú s vyživovanou plnoletou osobou v spoločnej domácnosti so zreteľom na predchádzanie obchádzania právnych predpisov, upravujúcich sociálne štipendiá poskytované študentov vysokých škôl podľa § 94 až 96 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a dávky v hmotnej núdzi podľa zákona č. 417/2013 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 183/2014 Z. z. Stanovené obmedzenie súdu a účastníkov konania, ktoré sa týka výšky navrhovanej sumy výživného, je dôsledným premietnutím príslušného ustanovenia Zákona o rodine a reflektuje účel mimosporového konania, ktorým je ochrana práv osôb odkázaných na výživu. Tým sa napomáha obchádzaniu vyššie uvedených zákonov." 

Odôvodnenie: 
Pri uplatnení tejto pripomienky sa odvolávame na problematiku zneužívania konaní o určení výživného podľa súčasne platného OSP a Zákona o rodine, ktoré niektorí študenti vysokých škôl pochádzajúci z rozvedených rodín zneužívajú na súčasné poberanie dávok v hmotnej núdzi a sociálneho štipendia podľa zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov takým spôsobom, že v prípade, ak by sporným rozhodnutím súdu o zmene výživného nedisponovali, nárok na niektorú z dávok by nemali, alebo mali nárok v menšej sume. Keďže právna úprava dávok sociálnej pomoci poskytovaných úradmi práce, sociálnej pomoci a rodiny ráta najprv s prednostným zabezpečením si výživného zo strany žiadateľa a výška sociálneho štipendia je zasa viazaná aj na výšku výživného priznaného súdom, je potrebné, aby súdy zodpovednejšie pristupovali v mimosporovom - a teda verejným záujmom ovládanom konaní - k zisťovaniu skutkového stavu, čím by MŠVVaŠ SR nemuselo následne pristupovať k takým úpravám poskytovania sociálneho štipendia, ktoré v konečnom dôsledku ukracuje tých, ktorí sú na jeho poberanie skutočne odkázaní. Zároveň odkazujeme na korešpondenciu ohľadom uvedenej problematiky v rokoch 2013 a 2014 medzi našimi rezortmi. 
Túto pripomienku považuje Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu slovenskej republiky za zásadnú. 	Z 	ČA 	MŠVV a Š SR sa 3.11.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní, kde sa dohodlo, že navrhované bude zdôraznené a vysvetlené v dôvodovej správe. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 183 a § 185 
Navrhujeme vložiť znenie ustanovenia § 185 do § 183 ako odsek 2. Zastávame názor, že v prípade § 185 ide len o úpravu ďalších podrobností pri jednom z neodkladných úkonov. 	O 	ČA 	predkladateľ nadpis pôvodne pod § 184 premiestnil pred tento §, čím zabezpečil rozšírenie nadpisu aj pre § 185.  	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 186 
Navrhujeme v druhej vete slovo "skúsenosť" nahradiť vhodnejším slovom, ktoré zabezpečí, že úprava bude prísnejšia. Máme za to, že výkladom použitého slova nemožno zaručiť, že správca bude postupovať so všetkou starostlivosťou, ktorá je z dôvodu zodpovednosti za škodu na cudzom majetku, ochrany dobrého mena a znášania podnikateľského rizika namieste. 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt nenavrhol riešenie, preto nebolo možné pripomienke vyhovieť. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 188 ods. 3 
Navrhujeme za slovo "súdu" vložiť slová "a v ním ustanovenej primeranej lehote". 
Odôvodnenie: 
V záujme súdu aj účastníkov je, aby lehota pri tejto povinnosti notára bola daná vždy; inak povinnosť súdu určiť lehotu jednoznačne z ničoho nevyplýva, čo by mohlo mať vplyv pri aplikácii § 189 ods. 1. 	O 	N 	Zámerom predkladateľa bolo vyhnúť sa špecifikácii lehôt. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 193 ods. 1 
Z ustanovenia nie je zrejmé, či je možné lehotu z dôležitých dôvodov predĺžiť aj opakovane. Ak áno, bolo by vhodné na konci prvej vety vložiť slová "aj opakovane". 	O 	N 	Táto lehota vyplýva z hmotného práva (Občiansky zákonník), opakovanie tejto lehoty nie je dôvodné pre právnu istotu dediča. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 207 
Poznámka pod čiarou k odkazu č. 5 má správne znieť: 
"5) § 707 ods. 2 Občianskeho zákonníka v znení zákona č. 264/1992 Zb. 
§ 22 a 23 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 180/1995 Z.z. o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom v znení neskorších predpisov. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 223 
Poznámka pod čiarou k odkazu č. 8 má obsahovať len skrátenú citáciu právneho predpisu bez ohľadu, či sa cituje celý predpis alebo jeho jednotlivé ustanovenia, ak sa právny predpis už citoval. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 228 a § 232 
Navrhujeme nahradiť alebo spresniť pojem "identifikácia fyzickej osoby". Nie je zrejmé, kedy je osoba jednoznačne identifikovaná ani nie je známy rozsah osobných údajov, k tomu potrebný. Poukazujeme na ustanovenia § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov s poukazom na § 28 ods. 2, prípadne § 12 ods. 7, citovaného zákona, ktoré sa týkajú aj mŕtvych osôb. 	O 	N 	Navrhovaná úprava vyplýva zo subsidiárneho použitia CSP. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 239 ods. 2 
Nie je zrejmé, z akého zákona predkladateľ vychádza, ak zavádza právo kohokoľvek predkladať lekárske správy o zdravotnom stave inej fyzickej osoby. Podľa nášho názoru je pri dodržaní platných zákonov takéto ustanovenie pre väčšinu prípadov nepoužiteľné. Navyše považujeme argumentáciu v osobitnej časti dôvodovej správy k uvedenému paragrafu za nedostatočnú a nelogickú. 
Žiadame ustanovenie dať do súladu s právnymi predpismi v oblasti zdravotníctva, najmä so zákonom č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov [§ 24 ods. 4 písm. f) a § 25 citovaného zákona]. 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhované ustanovenie za jedinú možnosť, ako predísť zbytočným návrhom. Naviac ide o fakultatívnu možnosť súdu. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, druhá časť, tretia hlava, piaty diel 
Navrhujeme doplniť ustanovenie určujúce okruh účastníkov konania o určenie dátumu narodenia alebo veku fyzickej osoby, z dôvodu, že § 7 ods. 1 predpokladá určenie okruhu účastníkov a § 7 ods. 2 nemožno aplikovať výlučne. Účastníkom by mala byť v prvom rade osoba, ktorej vek a dátum narodenia treba určiť, prípadne ten, kto má na veci právny záujem. 	O 	ČA 	Konanie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené s poukazom na to, že jeho zavedenie by mohlo spôsobiť kolíziu rôznych právnych predpisov a nedosiahlo by zamýšľaný účel, naopak, mohlo by spôsobiť kontraproduktívne následky. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 289 až 291 
Navrhujeme preformulovať druhú vetu ustanovenia § 290 ods. 2 nasledovne: 
"Obchodný register vedie okresný súd v sídle kraja pre obvod jemu nadriadeného krajského súdu; pre obvod Krajského súdu v Bratislave je príslušný Okresný súd Bratislava I a pre obvod Krajského súdu v Košiciach je príslušný Okresný súd Košice I." 
Odsek 3 navrhujeme vypustiť pre nadbytočnosť a doterajší paragraf 291 navrhujeme označiť ako odsek 3 z dôvodu rovnakého predmetu úpravy. 
V poznámkach pod čiarou k odkazom č. 9 a č. 10 treba v oboch prípadoch uviesť za skratkou slová "v znení neskorších predpisov". 	O 	N 	Predkladateľ považuje predmetné ustanovenie za dostatočne prehľadné v súčasnom znení.  	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 299 ods. 2 
V štvrtej vete za slovom "predpisom" navrhujeme vložiť odkaz na poznámku pod čiarou. Poznámka pod čiarou znie: 
"Zákon č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o eGovernmente).". 
Odôvodnenie: Z dôvodu, že výkon verejnej moci elektronicky je v našich podmienkach novotou a navyše jeho zavádzanie je postupné (prebiehajúcim trojročným prechodným obdobím), poznámka plní významnou mierou informatívnu funkciu voči verejnosti, aby odlišovala jednotlivé zákony týkajúce sa jednotlivých aspektov využívania informačných systémov a elektronických služieb: iný predpis upravuje informačné systémy verejnej správy, iný predpis elektronický podpis, atď. 	O 	N 	Odkaz na právny predpis upravujúci zaručený elektronický podpis sa nachádza v CSP, ktorý sa používa subsidiárne pre CMP. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 316 ods. 1 
Navrhujeme slovo "kauzálne" nahradiť slovom "vecne" z dôvodu, že pojem "kauzálny" je pojem právnej vedy. V pozitívnom práve sa uplatňujú výrazy "vecná príslušnosť" a "vecná pôsobnosť". V záujme právnej istoty a všeobecnej právnej záväznosti treba brať ohľad na právne pojmy v spoločnosti vžité. 	O 	N 	Predkladateľ zachováva kontinuitu s CSP, kde sa používa pojem "kauzálny" 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 320 ods. 1 
V poznámke pod čiarou k odkazu č. 22 treba doplniť slová "v znení neskorších predpisov". 
V poznámke pod čiarou k odkazu č. 23 sa cituje neexistujúce ustanovenie daňového poriadku. 	O 	ČA 	Predkladateľ akceptoval prvú časť pripomienky, druhú časť predkladateľ akceptoval tak, že opravil príslušnú poznámku pod čiarou. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, druhá časť, ôsma hlava 
Navrhujeme použiť skrátené citácie predmetného nariadenia v poznámkach pod čiarou k odkazom č. 25 až 28 vzhľadom na úplnú citáciu predmetného nariadenia v poznámke pod čiarou k odkazu č . 24. 
V § 372 ods. 2 navrhujeme vypustiť v časti vety za bodkočiarkou slovo "podľa". Ak sa už výnimočne odkazuje na predpis priamo v texte aj v poznámke pod čiarou uvedené slovo je nadbytočné. 	O 	ČA 	Na základe pripomienok k ustanoveniam o Osvedčení o Európskom exekučnom titule presunul predkladateľ túto úpravu do CSP.  	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, tretia časť 
V názve tretej časti navrhujeme slovo "iných" nahradiť slovom "zabezpečovacích" s ohľadom na skutočnosť, že v tretej časti sa upravuje len jedno "iné opatrenie súdu" (v § 382) . Termín "zabezpečovacie opatrenie" sa napokon používa aj v návrhu CSP, napr. v § 115 ods. 2. 	O 	N 	Keďže osobitné ustanovenia v CMP sa týkajú len neodkladných a iných opatrení súdu, názov tejto časti zodpovedá jej obsahu. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 378 ods. 3 
Navrhujeme do znenia návrhu doplniť, kedy sa uznesenie o nariadení neodkladného opatrenia nevyhlasuje; podľa nášho názoru to zo znenia návrhu nie je možné vyvodiť. § 326 návrhu CSP Vykonateľnosť neodkladného opatrenia upravuje uvedenú otázku odlišným spôsobom. 	O 	N 	Navrhované vyplýva zo všeobecných ustanovení o rozhodnutiach. 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 405 
V dôvodovej správe žiadame jednoznačne uviesť, že/či sa v rozsahu vecnej pôsobnosti MŠVVaŠ SR preberá právna úprava daná vyhláškou Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky 474/2011 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti výkonu rozhodnutia o výchove maloletých detí. 
Máme za to, že vyhláška sa bude len novelizovať, nie rušiť prostredníctvom CMP. 	O 	A 	Predkladateľ súhlasí, avšak konkrétnym znením sa bude zaoberať pri novelizácii súvisiacich právnych predpisov. 	
MŠVVaŠ SR 	predkladacia správa 
V návrhu predkladacej správy treba: 
- používať dôsledne zavedenú legislatívnu skratku "návrh zákona"; 
- nahradiť v prvej vete v treťom odseku slová "súčasťou troch" slovami "jedným z trojice", pretože inak ide o nelogické vyjadrenie; 
Navrhujeme v odseku začínajúcom slovami "Nová právna úprava" nahradiť zložité vyjadrenie od prvého slova "je" po bodkočiarku nasledovne: 
"v zhode s Civilným sporovým poriadkom dbá na efektívne fungovanie spravodlivého súdneho konania, zakotvením:"; 
Navrhujeme neuvádzať, že právna úprava nebude mať vplyvy na rozpočet verejnej správy, podnikateľské prostredie, informatizáciu a nebude mať sociálne vplyvy. Skôr by sa malo uviesť, že v budúcnosti sa predpokladajú pozitívne vplyvy zlepšením prístupu k súdnej ochrane a zavedením výkonu verejnej moci elektronicky, ktoré však nie je možné v súčasnosti kvantifikovať. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	dôvodová správa, všeobecná časť 
Ak sa v dôvodovej správe uvádza, že právna úprava je v súlade s medzinárodným zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, potom podľa článku 17 ods. 3 posledná veta Legislatívnych pravidiel vlády SR treba tieto zmluvy vymenovať. 	O 	N 	Predkladateľ vymenoval medzinárodné zmluvy, ktorými je SR viazaná a súvisia s rekodifikovanými predpismi v Legislatívnom zámere rekodifikácie civilného práva procesného, ktorý schválila vláda SR. 	
MŠVVaŠ SR 	vyhlásenie predkladateľa 
Navrhujeme v poslednej vete piateho odseku vypustiť text v zátvorke a za druhé slovo "na" vložiť slovo "faktickú". Vysvetlenie uvedené v zátvorke nie je výstižné. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	uznesenie, úloha C.1 
Termín splnenia úlohy treba podľa metodického pokynu uviesť. Odporúčame tiež jednoznačne určiť, či sa na rokovanie vlády budú predkladať aj návrhy znení všeobecne záväzných právnych predpisov (zákonov, nariadení vlády prípadne návrhy vyhlášok). 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 136 ods. 1 
Odporúčame slová „sú v rozpore“ nahradiť slovami „nie sú v súlade“. 
Odôvodnenie: zosúladenie s terminológiou Ústavy SR a zákona č. 38/1993 Z. z. o konaní pred ÚS SR. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	vlastný materiál, § 136 ods. 1 písm. b) 
Odporúčame časť vety za bodkočiarkou formulovať nasledovne: 
"v tom prípade rovnopis uznesenia o návrhu na začatie prejudiciálneho konania súd bezodkladne doručí zástupcovi Slovenskej republiky pred súdmi Európskej únie." 
Odôvodnenie: vnútroštátny súd doručuje návrhy priamo Súdnemu dvoru EÚ, zástupcovi SR pred súdmi EÚ odporúčame doručovať rovnopis podania na vedomie, a to bezodkladne. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K § 34 
V § 34 ods. 1 navrhujeme nad slovo „skutočností“ doplniť odkaz na poznámku pod čiarou X, ktorá znie: „x) Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	ustanovenie bolo precizované v zmysle pripomienky. 	
NBÚ 	K § 34 
V § 34 odsek 2 znie: 
„(2) Ak súd vylúčil verejnosť z pojednávania podľa odseku 1 pre ochranu obchodného tajomstva a dôležitého záujmu účastníkov, môže povoliť prítomnosť jednotlivým osobám na pojednávaní alebo jeho časti, pričom ich poučí o povinnostiach mlčanlivosti a o všetkom, čo sa na pojednávaní o obchodných záujmoch a záujmoch účastníkov dozvedeli. Ak súd vylúčil verejnosť z pojednávania podľa odseku 1 pre ochranu utajovaných skutočností, postupuje sa podľa osobitného predpisu.x)“. 
Túto pripomienku považuje Národný bezpečnostný úrad za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Cieľom zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 215/2004 Z. z.“) je verejný záujem na ochrane utajovaných skutočností, pričom podstata ochrany utajovaných skutočností spočíva v prijatí takých preventívnych opatrení, ktoré budú predchádzať ohrozeniu alebo poškodeniu záujmov Slovenskej republiky neoprávnenou manipuláciou. Zákon č. 215/2004 Z. z. umožňuje prístup k utajovaným skutočnostiam iba vymedzenému okruhu oprávnených osôb, ktoré musia spĺňať zákonom ustanovené požiadavky. Oprávnenou osobou na účel zákona č. 215/2004 Z. z. je právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá je určená na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami, alebo ktorej oprávnenie na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami vzniklo zo zákona (§ 2 písm. f)). Sú teda dané dve kategórie osôb, ktorým môže vzniknúť oprávnenie na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami. Prvá kategória osôb musí kumulatívne spĺňať predpoklady na vznik oprávnenia na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami ustanovené v § 10 ods. 1 písm. a) až j) zákona č. 215/2004 Z. z., pričom prístup týchto osôb k utajovaným skutočnostiam je podmienený okrem iného určením stupňa utajenia a nevyhnutného rozsahu utajovaných skutočností (podľa § 31 zákona č. 215/2004 Z. z.). Do druhej kategórie osôb patrí explicitne vymedzený okruh osôb, ktorým oprávnenie na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami vzniká za predpokladu, že sú kumulatívne splnené podmienky ustanovené v § 34 až § 36 zákona č. 215/2004 Z. z. Prítomnosť jednotlivých osôb na pojednávaní alebo jeho časti v prípadoch, ak jeho predmetom budú aj utajované skutočnosti, možno povoliť tak iba vtedy, ak tieto osoby patria do prvej alebo druhej kategórie osôb oprávnených oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami. 

 	Z 	A 	Ustanovenie bolo precizované v zmysle pripomienky. NBÚ sa dňa 6.11.2014 zúčastnil na rozporovom konaní, s uvedeným riešením súhlasil. 	
NBÚ 	K § 299 
V § 299 ods. 1 a 2 navrhujeme nad slová „zaručeným elektronickým podpisom“ doplniť odkaz na poznámku pod čiarou Z, ktorá znie: „z) Zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	N 	Odkaz na právny predpis upravujúci zaručený elektronický podpis sa nachádza v CSP, ktorý sa používa subsidiárne pre CMP. 	
NBÚ 	Všeobecná pripomienka: 
Navrhujeme v návrhu zákona doplniť ustanovenia o preukazovaní totožností účastníkov, ich zástupcov a ďalších osôb, ktoré sa zúčastňujú na konaní pred súdom. 
Túto pripomienku považuje Národný bezpečnostný úrad za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu špecifického postavenia niektorých kategórii osôb, ktoré môžu svoju totožnosť preukazovať aj inýmn spôsobom (napríklad, poslanec Národnej rady Slovenskej republiky, advokát, príslušník Policajného zboru, príslušník Národného bezpečnostného úradu), navrhujeme v návrhu zákona doplniť ustanovenia o preukazovaní totožností účastníkov, ich zástupcov a ďalších osôb, ktoré sa zúčastňujú na konaní pred súdom tak, aby sa tieto osoby mohli preukázať aj iným dokladom, ako je občiansky preukaz, napríklad služobným preukazom príslušníka Národného bezpečnostného úradu. 

 	Z 	A 	dňa 6.11.2014 sa uskutočnilo rozporové konanie, kde NBÚ súhlasil s riešením, že na tieto ustanovenia sa použijú špeciálne zákony, ktorých priorita je explicitne zdôraznená v spoločnom ustanovení a podrobnosti o preukazovaní totožnosti bude riešiť vykonávací predpis. 	
MDVaRR SR 	 
V § 8 ods. 1 odporúčame slová „ktorému nesvedčí účastníctvo“ nahradiť slovami „ktorý nie je účastníkom“. 	O 	N 	Uvedená formulácia lepšie zodpovedá procesnému postaveniu osoby, ktorá podala návrh, avšak nemá hmotnoprávny nárok. 	
MDVaRR SR 	 
V § 50 odporúčame slovo „Trovy“ nahradiť slovom „Trovami“. 	O 	ČA 	predmetné ustanovenie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené. 	
MDVaRR SR 	 
V poznámke pod čiarou k odkazu 1, 2, 9 a 10 odporúčame na konci vety pripojiť slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	ČA 	predmetné ustanovenie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené. 	
MDVaRR SR 	 
V § 136 ods. 1 písm. a) odporúčame slovo „sú“ nahradiť slovom „je“. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
V § 268 odporúčame slovo „umiesteného“ nahradiť slovom „umiestneného“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
V § 277 a 284 odporúčame slová „takého súdu niet“ nahradiť slovami „takýto súd nie je“. 

 	O 	A 	 	
MV SR 	Všeobecne 
Všeobecne: Navrhujeme názov „Civilný mimosporový poriadok“ zmeniť na: „Civilný nesporový poriadok“. Zároveň v celom návrhu zákona navrhujeme slová „vyslúchnuť, vyslúchnutý, vyslúchať, vyslúchanie“ nahradiť slovami „vypočuť, vypočutý, vypočúvať, vypočúvanie“ v súlade s pravidlami slovenského pravopisu. 	O 	N 	Pri zmene názvu predkladateľ dodržiaval v terminológii legislatívny zámer rekodifikácie CSP; k pojmu "vyslúchnuť" - je odvodené od zaužívaného pojmu "výsluch"  	
MV SR 	K čl. 2 ods. 2 
K čl. 2 ods. 2: V čl. 2 ods. 1 navrhujeme slovo „medzinárodnými“ nahradiť slovom „medzinárodnoprávnymi“. Pod pojem medzinárodné záväzky je možné subsumovať akýkoľvek záväzok urobený v medzinárodnom styku, ktorý nemusí mať záväznú podobu a nie je preto nevyhnutné podriadiť výklad predkladaného zákona takémuto záväzku. Slovenská republika je viazaná celým radom medzinárodnoprávnych záväzkov, ktoré majú prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky. Zároveň avizujeme, že v ustanovení chýbajú pramene Európskeho práva – primárne právo, sekundárne právo, ktoré majú priamy účinok buď v zmysle primárneho práva alebo na základe judikatúry Súdneho dvora EÚ. Navrhujeme ustanovenie preformulovať nasledovne: „Každé ustanovenie tohto zákona je potrebné vykladať v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, verejným poriadkom, princípmi, na ktorých spočíva tento zákon, s medzinárodnoprávnymi záväzkami Slovenskej republiky, ktorými je viazaná, právne záväznými predpismi Európskej únie a judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva a Súdneho dvora Európskej únie, a to s trvalým zreteľom na hodnoty, ktoré sú nimi chránené.“. 	O 	ČA 	Pojem "medzinárodnoprávny" bol akceptovaný. 	
MV SR 	K čl. 3 
K čl. 3: Interpretačné pravidlo ustanovené v čl. 3 je potrebné spresniť aj vzhľadom na navrhované znenie ustanovenia § 1, ktoré ustanovuje taxatívne ustanovenú právomoc súdov v mimosporovej agende. Zároveň je potrebné poukázať na § 2 až 4 navrhovaného Civilného sporového poriadku. Uvedené pravidlo bez jeho rozpracovania v paragrafovom znení, by mohlo viesť k rôznorodej aplikačnej praxi. Sme to ho názoru, že civilný mimosprový poriadok by mal obsahovať len tie interpetačné pravidlá, ktoré sú odchýlne od interpretačných pravidiel uvedených v lex generalis pre civilné konanie. 	O 	N 	Podľa názoru predkladateľa ide o nepochopenie, aj s ohľadom na súčasnú legislatívnu entropiu je potrebné dotváranie zákona zo strany súdu, resp. sudcu. Súd nemôže odmietnuť rozhodnúť. Ustanovenie je potrebné vykladať v kontexte s otatnými zásadami a vnímať ho ako princíp na podporu zákazu denegatio justitiae. 	
MV SR 	K čl. 4 
K čl. 4: V čl. 4 navrhujeme zmeniť poradie slovies v logickej postupnosti nasledovne: „Súd interpretuje a aplikuje právo.“. 	O 	N 	Predkladateľ sa s pripomienkou nestotožňuje. Poradie slov je v predmetnom ustanovení v logickej postupnosti. 	
MV SR 	K § 1 
K § 1: V § 1 je potrebné slovo „prejedávajú“ nahradiť slovom „prejednávajú“. Zároveň upozorňujeme, že ustanovenie § 1, ktoré ustanovuje taxatívne ustanovenú právomoc súdov v mimosporovej agende výlučne v civilnom mimosprovom poriadku, je potrené premietnuť dôsledne do všetkých ustanovení civilného mimosprového poriadku. Napr. podľa § 117 písm. p) civilného mimosprového poriadku v konaní vo veciach starostlivosti súdu o maloletých súd rozhoduje o iných veciach, ak to z osobitného predpisu vyplýva. Zároveň vzhľadom na ustanovenie § 1 je potrebné sa dôsledne vyhýbať príliš všeobecným pomenovaniam jednotlivých druhov konaní ustanovených v civilnom mimosporovom poriadku. 	O 	ČA 	predkladateľ akceptoval prvú časť pripomienky a slovo upravil. K druhej časti pripomienky uvádza, že ak CMP odkazuje na osobitný zákon, aj takýto druh konania spadá do predmetného § 1. 	
MV SR 	K § 2 
K § 2: Ustanovenie § 2 ods. 2 definuje na účely tohto zákona pojmy žaloba, strana a spor, čo považujeme vzhľadom na § 2 ods. 1 za nadbytočné. 

 	O 	N 	§ 2 ods. 2 má vysvetľujúcu povahu, preto ho predkladateľ považuje za potrebný. 	
MV SR 	K § 8 
K § 8: Navrhujeme slová „ktorému nesvedčí účastníctvo“ nahradiť slovami „ktorý nie je účastníkom konania“. 	O 	N 	Uvedená formulácia lepšie zodpovedá procesnému postaveniu osoby, ktorá podala návrh, avšak nemá hmotnoprávny nárok. 	
MV SR 	K prvej časti druhej hlave s názvom „konanie v prvej inštancií" 
K prvej časti druhej hlave s názvom „konanie v prvej inštancii“: Nie je zrejmé prečo sa nepočíta s možnosťou prerušenia konania obdobne ako § 153 návrhu civilného sporového poriadku. Nie je zrejmé, či sa v tejto otázke má postupovať podľa civilného sporového poriadku, teda či je možné prerušiť konanie podľa tohto poriadku napríklad z dôvodu podozrenia, že zákon ktorý upravuje problematiku je v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky alebo z dôvodu začatia prejudiciálneho konania pred Súdnym dvorom Európskej únie. Navrhujeme, aby z dôvodu zvýšenia právnej istoty možnosť prerušenia konania a jeho dôvody boli uvedené v druhej hlave návrhu civilného mimosporového poriadku a následne by nebolo potrebné uvedené uvádzať v osobitných konaniach – ako napríklad v § 136 v druhej časti prvej hlave šiesteho dielu :„Konanie o návrat maloletého do cudziny vo veci neoprávneného premiestnenia alebo zadržania“. 	O 	N 	Jednoznačne sa aplikujú ustanovenia CSP. 	
MV SR 	K § 34 
K § 34: Ustanovenie § 34 ods. 2 je podľa nášho názoru v rozpore so zákonom č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností, hlavne v časti aby sa jednotlivec oboznamoval s utajovanými skutočnosťami v rozpore so zákonom, iba na základe „poučenia o mlčanlivosti“ bez vykonania príslušnej previerky. 	O 	A 	ustanovenie bolo precizované v zmysle pripomienky. 	
MV SR 	K § 131 
K § 131: Názov ustanovenia § 131 navrhujeme zmeniť nasledovne: „Konanie o návrat maloletého do cudziny pri neoprávnenom premiestnení alebo zadržaní“.  	O 	A 	 	
MV SR 	K § 283 až 288 
K § 283 až 288: Návrh zákona zavádza nové statusové konanie, a to ohľadom určenia dátumu narodenia alebo veku fyzickej osoby. Vzhľadom na skutočnosť, že tento zákon nerieši otázku vzťahu k osobitným predpisom, a to k zákonu č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a zákonu č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, právne účinky výsledku lekárskeho vyšetrenia alebo odmietnutia lekárskeho vyšetrenia podľa § 127 ods. 1 zákona o pobyte cudzincov, príp. § 23 ods. 7 zákona o azyle nie sú konaním o určenie dátumu narodenia alebo veku fyzickej osoby dotknuté, až do času kým sa právoplatne o takomto návrhu nerozhodne. Z hľadiska právnej istoty v zásadnej statusovej otázke žiadame jednoznačne určiť vzťah navrhovaných § 283 až 288 civilného mimosporového poriadku k ustanoveniam zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Uvedenú skutočnosť žiadame zapracovať aj do dôvodovej správy. 

Pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: V súvislosti s konštatovaním v dôvodovej správe k § 283 „Zavedenie novej právnej úpravy sleduje požiadavku právnej istoty v zásadnej statusovej otázke určenia dátumu narodenia alebo veku fyzickej osoby. Jej aktuálnosť je daná pri určovaní veku utečencov, pri riešení právnych následkov dedičskej postupnosti, určovaní dosiahnutia plnoletosti, určovaní otcovstva a pod.“ poznamenávame, že lekárske vyšetrenia na určenie veku podľa zákona o pobyte cudzincov alebo zákona o azyle sú vykonávané len z dôvodu určenia, či cudzinec nadobudol plnoletosť, alebo sa jedná o maloletú osobu. Zistenie, či cudzinec nadobudol plnoletosť je potrebné z dôvodu zvýšenej ochrany maloletých, najmä maloletých bez sprievodu, v konaní podľa zákona o azyle, ako aj v konaniach podľa zákona o pobyte cudzincov. 
 	Z 	A 	Konanie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené s poukazom na to, že jeho zavedenie by mohlo spôsobiť kolíziu rôznych právnych predpisov a nedosiahlo by zamýšľaný účel, naopak, mohlo by spôsobiť kontraproduktívne následky. MV SR sa dňa 27.10.2014 zúčastnilo na rozporovom konaní v CMP, kde s riešením súhlasilo, rozpor bol odstránený. 	
MV SR 	K § 315 až § 320 
K § 315 až § 320: Zrušenie právnickej osoby súdom predstavuje vážny zásah do samotnej existencie právnickej osoby a spravidla sa uskutočňuje zo závažných dôvodov ako istý druh sankcie. Dôvody, pre ktoré môže súd rozhodnúť o zrušení právnickej osoby musia byť uvedené v zákone, ako je to napr. v § 68 ods. 3 písm. c) v spojení s § 68 ods. 6 a v prípade § 254 ods. 2 písm. c) v spojení § 257 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov, kde je vymedzená vecná príslušnosť súdu rozhodovať o zrušení obchodných spoločností a družstiev v taxatívne vymenovaných prípadoch. 
Z nadpisu piatej hlavy návrhu zákona, ako aj z používania termínu „právnická osoba“ v § 315 písm. a) a b) a § 316 ods. 1 vyplýva, že platnosť týchto ustanovení sa rozšírila z obchodných spoločností a družstiev na právnické osoby vo všeobecnosti. 
Vzhľadom na vyššie uvedené považujeme za potrebné precizovať osobitnú časť dôvodovej správy k § 315, a to najmä uvedením, čo viedlo predkladateľa návrhu zákona k rozšíreniu platnosti ustanovení piatej hlavy druhej časti návrhu zákona na právnické osoby vo všeobecnosti, ako aj uvedenie (aspoň príkladmo), ktorých právnických osôb okrem obchodných spoločností a družstiev sa uvedené ustanovenia majú týkať. 
 	O 	N 	Predmet konania, ako aj samotné dôvody zrušenia sú otázkou hmotného práva, CMP ich nerozširuje. 	
SOCP 	K § 8 

V odseku 1 odporúčame nahradiť slovo „nesvedčí“ slovom „nevzniká“. 
 	O 	N 	Uvedená formulácia lepšie zodpovedá procesnému postaveniu osoby, ktorá podala návrh, avšak nemá hmotnoprávny nárok. 	
SOCP 	K § 40 

V odseku 1 je upravená forma meritórneho rozhodnutia, avšak odsek 2 pripúšťa aj inú úpravu, preto odporúčame v odseku 1 nahradiť bodku čiarkou a pripojiť tieto slová: „ak ďalej nie je ustanovené inak.“. 
 	O 	ČA 	Predkladateľ ustanovenie vypustil z dôvodu koncepčných zmien v CSP. 	
SOCP 	K § 50 k odkazu 1) 

Vzhľadom na viaceré novelizácie zákona č. 36/2005 Z. z. v poznámke pod čiarou v odkaze 1) navrhujeme na konci pripojiť tieto slová: „v znení neskorších predpisov.“. 
 	O 	ČA 	predmetné ustanovenie bolo v zmysle pripomienok viacerých subjektov vypustené. 	
SOCP 	K § 54 

Pre spresnenie ustanovenia odseku 4 odporúčame za slovo „prípadoch“ doplniť čiarku a pripojiť tieto slová: „ktoré neupravujú odseky 1 až 3,“. 
 	O 	N 	Predkladateľ formuláciu považuje za jasnú. 	
SOCP 	K § 65 

V odseku 1 odporúčame nahradiť bodku čiarkou a pripojiť tieto slová „ak ďalej nie je ustanovené inak.“, pretože znenie odseku 2, pripúšťa úpravu odlišnú, ako je v odseku 1. 
 	O 	N 	Zo systematického výkladu vyplýva, že ak je niekde ustanovené inak, považuje sa také ustanovenie za lex specialis a má prednosť pred všeobecnou úpravou. 	
SOCP 	K § 210 ods. 2 

Máme za to, a dôvodová správa k odseku 2 túto skutočnosť potvrdzuje, že peňažné prostriedky, ktoré sú na účte exekútora sú prostriedky, ktoré patria oprávnenému, iba mu neboli vyplatené, preto zásadne nesúhlasíme s tým, aby výťažok exekúcie exekútor vydal súdu konajúcemu o dedičstve; navrhovanú úpravu považujeme za rozpor s § 46 Exekučného poriadku, podľa ktorého sa má prijaté plnenie použiť po úhrade trov exekútora na istinu. 
 	Z 	ČA 	SOCP sa 30.10.2014 zúčastnila na rozporovom konaní k CMP, kde bola pripomienka akceptovaná spôsobom, s ktorým SOCP súhlasila. Rozpor je odstránený.  	
SOCP 	K § 289, 291, 299, 307, 315 a 320 

Vzhľadom na viaceré novelizácie zákona č. 530/2003 Z. z. v poznámke pod čiarou v odkaze 9) navrhujeme na konci pripojiť tieto slová: „v znení neskorších predpisov.“; rovnakú úpravu navrhujeme vykonať aj v poznámkach k odkazom č. 10 až 13, 15 a 17 až 22. 
 	O 	A 	 	
SOCP 	K § 320 

V poznámke k odkazu 23) uvedenému v odseku 1 je potrebné vypustiť slová „ods. 1“, pretože podľa súčasného znenia zákon č. 563/2009 Z. z. § 2 nemá odseky. 
 	O 	ČA 	Predkladateľ opravil príslušnú poznámku pod čiarou. 	
O.SK 	článok 3 ods 2 
Ustanovenie odseku navrhujeme doplniť o odvolanie sa na čl. 2 ods. 1. Preto navrhujeme nové znenie čl. 3 ods. 2, ktoré ponechá sudcom procesnú voľnosť, avšak prikazuje sudcom túto procesnú voľnosť aplikovať iba v rozmedzí čl. 2 ods. 1. Máme neblahé skúsenosti s aplikačnou praxou sudcov. Ignorujú Ústavu SR, rovnako tak ignorujú medzinárodné dohovory, ktorými je SR viazaná. To že je tu nejaký Dohovor o právach dieťaťa, hlavne článok 12 a s Dohovorom o právach dieťaťa že sú tu aj Všeobecné komentáre k Dohovoru o právach dieťaťa, tak to je v aplikačnej praxi sudcov pri rozhodovaní starostlivosti súdu o maloletých, to je pre sudcov úplne neznáma oblasť. Preto navrhujeme nové znenie čl. 3 ods2: 

(2) Ak takého ustanovenia niet, súd vždy v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a s judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva a Súdneho dvora Európskej únie prejedná a rozhodne právnu vec podľa normy, ktorú by zvolil, ak by bol sám zákonodarcom, a to s prihliadnutím na princípy všeobecnej spravodlivosti a princípy, na ktorých spočíva tento zákon tak, aby výsledkom bolo rozumné usporiadanie procesných vzťahov zohľadňujúce stav a poznatky právnej náuky a ustálenú rozhodovaciu prax najvyšších súdnych autorít.  	Z 	A 	Podľa názoru predkladateľa ide o nepochopenie, aj s ohľadom na súčasnú legislatívnu entropiu je potrebné dotváranie zákona zo strany súdu, resp. sudcu. Súd nemôže odmietnuť rozhodnúť. Ustanovenie je potrebné vykladať v kontexte s ostatnými zásadami a vnímať ho ako princíp na podporu zákazu denegatio justitiae. O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnili na rozporovom konaní, kde MS SR akceptovalo pripomienku tak, že zdôrazní dôležitosť Dohovoru o právach dieťaťa a Všeobecných komentárov k Dohovoru o právach dieťaťa, konkrétne Všeobecných komentárov č. 10, 12 a 14 	
O.SK 	článok 4 
Sudcovia ignorujú Dohovor o právach dieťaťa, hlavne článok 12 a s Dohovorom o právach dieťaťa súvisiace Všeobecné komentáre. Preto navrhujeme, aby boli práva detí špecifikované vo Všeobecných komentároch k Dohovoru o právach dieťaťa presadzované v najlepšom záujme detí, t.j. odvolaním sa na tieto závažné dokumenty priamo v slovenskej legislatíve. Obľúbenou výhovorkou sudcov pri porušovaní ľudských práv detí je to, že Všeobecné komentáre nie sú pre SR záväzné. Táto výhovorka je obľúbenou výhovorkou aj zo strany všetkých ostatných štátnych orgánov. 
Preto navrhujeme nové znenie čl.4: 

Súd aplikuje a interpretuje právo rovnako vo vzťahu ku všetkým účastníkom konania. Ak je účastníkom konania maloleté dieťa, koná súd v súlade aj s Dohovorom o právach dieťaťa a v súlade aj so Všeobecnými komentármi k Dohovoru o právach dieťaťa. Ak je účastníkom konania osoba so zdravotným postihnutím, zabezpečí súd účinný prístup k spravodlivosti na rovnakom základe s ostatnými účastníkmi. 	Z 	A 	Na rozporovom konaní ktoré sa konalo 7.11.2014 MS SR akceptovalo pripomienku tak, že zdôrazní dôležitosť Dohovoru o právach dieťaťa a Všeobecných komentárov k Dohovoru o právach dieťaťa, konkrétne Všeobecných komentárov č. 10, 12 a 14 	
O.SK 	článok 7 
Každý účastník konania má právo podať námietku a súd má povinnosť sa s námietkou vysporiadať. To jedno základných práv účastníkov konania. Navrhovaný text oslabuje právo účastníka konania podať námietku. Preto navrhujeme zmeniť text čl. 7 tak, aby bolo toto právo účastníka podať námietku zachované: 

Procesné úkony účastníkov sa posudzujú s prihliadnutím na ich obsah a skutočnú vôľu účastníkov. Formálne pochybenie možno namietať vždy. V záujme hospodárnosti konania a ochrany práv a právom chránených záujmov účastníkov môže súd upustiť od vykonania určitých procesných úkonov, alebo prispôsobiť ich realizáciu tak, aby dosiahol spravodlivé rozhodnutie vo veci, avšak za splnenia podmienky, že vynechaním určitého procesného úkonu nebudú porušené ľudské práva niektorého z účastníkov konania.  	Z 	A 	Na rozporovom konaní ktoré sa konalo 7.11.2014 MS SR akceptovalo pripomienku tak, že zdôrazní dôležitosť Dohovoru o právach dieťaťa a Všeobecných komentárov k Dohovoru o právach dieťaťa, konkrétne Všeobecných komentárov č. 10, 12 a 14 	
O.SK 	§ 12 
V konaniach starostlivosti súdu o maloletých súdy s veľkou obľubou ignorujú práv maloletých účastníkov konaní. Kolízni opatrovníci počas konaní mlčia a nepresadzujú procesné práva maloletých účastníkov konaní. V praxi to vyzerá tak, že keby maloletý účastník konania nebol zastupovaný v konaní kolíznym opatrovníkom, tak sa neudeje žiadna zmena v priebehu konania. Otrasnou praktickou skúsenosťou, ktorú máme s odbornými kvalitami kolíznych opatrovníkov je to, že kolízni opatrovníci neuveriteľne často ani len netušia, čo to je Dohovor o právach dieťaťa. Vykladajú si Občiansky súdny poriadok napríklad tak, že ak otec v konaní podá odvolanie proti uzneseniu súdu o predbežnom opatrení vo veci styku s dieťaťom, tak tým, že sa otec odvolal, tak tým automaticky prestalo platiť toto predbežné opatrenie až do rozhodnutia odvolacieho súdu a preto, podľa kolíznej opatrovníčky, môže matka brániť v styku otca s dieťaťom, preto predbežné opatrenie stratilo platnosť - čiže otec si sám môže za to, že predbežné opatrenie o styku s dieťaťom prestalo platiť, pretože otec v tejto veci podal odvolanie. 
Takýchto a podobných neuveriteľných praktických tragických skúseností s diletatnskou právnou nevedomosťou zo strany štátnych orgánov máme obrovské množstvo. Preto v konaniach starostlivosti súdu o maloletých musí byť vytvorený priestor na to, aby do konania mohol vstúpiť neštátny subjekt, ktorý pozná legislatívu a chce a vie presadzovať v konaní práva dieťaťa. 

Navrhujeme do § 12 zaradiť odsek 2: 
§ 12 

(1) Súd môže uznesením pribrať Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže ako účastníka v konaniach podľa prvej hlavy druhej časti a podľa štvrtej časti tohto zákona, ak ide o vec s medzinárodným prvkom. 
(2) Súd môže uznesením pribrať ďalšiu osobu ako vedľajšieho účastníka v konaní na strane maloletého účastníka konania, ak ide o vec ktorá sa týka maloletého účastníka konania zastupovaného v konaní štátnym orgánom a zákonný zástupca požiadal túto osobu o vedľajšie účastníctvo. 
 	Z 	N 	Predkladateľ považuje súčasný text návrhu zákona za dostatočne zrozumiteľný a poskytujúci dostatočnú ochranu účastníkom. O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnili na rozporovom konaní, kde MS SR vysvetlilo svoje zámery, O.SK nesúhlasili, rozpor nie je odstránený. 	
O.SK 	§ 24 
Z dôvodu súdnych prieťahov navrhujeme aby bol doplnený § 24 tak, aby bolo zrejmé, ktorý termín je záväzný. 

§ 24 

Konanie je začaté doručením návrhu na začatie konania súdu alebo vydaním uznesenia o začatí konania podľa toho, ktorá skutočnosť nastala skôr. 
 	Z 	N 	podľa názoru predkladateľa ustanovenie nie je problematické. O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnili na prerokovaní pripomienok, kde MS SR svoje zámery vysvetlilo. O.SK súhlasili, rozpor je odstránený. 	
O.SK 	§ 36 
Najmä v konaniach starostlivosti súdu o maloletých je obľúbenou činnosťou súdov to, že na základe ničím nepodložených tvrdení matky o údajnom násilí zo strany otca, súdy veľmi ochotne a okamžite odstavia otca od detí a ďalej sa už nezaujímajú o to, či súp tvrdenia matky pravda, alebo nie. 
Otec sa dostane do situácie, že sa musí vyviniť z tohto obvinenia, avšak neexistujú žiadne dôkazy o vine, takže proti čomu sa má otec vyviniť? 
Pokračovaním je to, že nech sa otec akokoľvek yvviňuje, tak súd všetko odmieta s tým, že otec nepreukázal opodstatnenie svojich podaní. Ustálená súdna prax je taká, že sudcovia automaticky predpokladajú, že otec sa narodil už ako násilník a pokračuje v tejto činnosti po celý život. O matke súdy automaticky predpokladajú že sa narodila už ako obeť a po celý život v tom pokračuje. 

Takže v konaní stačí aby matka bez dôkazov otca obvinila z páchania násilia a otec v konaní prehral. 

Navrhujeme také znenie § 36, ktoré zabráni súdom používať obľúbenú výhovorku, že vo veci predbežného opatrenia súd nemusí skúmať všetky skutočnosti. Navrhujeme, aby súd mal povinnosť skúmať všetky skutočnosti v každej fáze konania - to je v najlepšom záujme dieťaťa, aby sa dieťa nestalo nástrojom na vybavovanie si účtov medzi rodičmi. 

§ 36 

Súd je povinný zistiť skutočný stav veci v každej fáze konania. 
 	Z 	N 	podľa názoru predkladateľa ustanovenie nie je problematické. O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnili na prerokovaní pripomienok, kde MS SR svoje zámery vysvetlilo. O.SK súhlasili, rozpor odstránený. 	
O.SK 	§ 39 
Maloletí účastníci konaní majú práva, ktoré sú veľmi podrobne špecifikované vo Všeobecných komentároch k Dohovoru o právach dieťaťa. Dieťa nemá povinnosť dokázať, že je schopné vyjadriť svoj slobodný názor. 
Preto navrhujeme doplniť § 39 o znenie, ktoré uzrozumeným spôsobom špecifikuje základné ľudské právo dieťaťa byť v konaní počutý. Dieťa má právo povedať v konaní svoj vlastný slobodný názor bez nátlaku a vyhrážok. Kritériu veku nie je prípustné - diskriminácia dieťaťa na základe veku. 

§ 39 

(1) Súd v konaní, ktorého účastníkom je maloleté dieťa, v každej fáze konania, pred každým rozhodnutím ktoré sa týka maloletého dieťaťa, musí zistiť slobodný názor maloletého dieťaťa v tejto veci. Maloleté dieťa má právo slobodne povedať svoj slobodný názor v konaní v každej veci, ktorá sa ho týka. Maloleté dieťa má právo slobodne odmietnuť povedať svoj názor. Slobodnému názoru maloletého dieťaťa musí byť venovaná náležitá pozornosť zodpovedajúca jeho veku a rozumovej vyspelosti. Maloleté dieťa má právo povedať svoj vlastný slobodný názor a nie názor niekoho iného. 
(2) Ak je účastníkom konania maloletý, ktorý je schopný vyjadriť samostatne svoj slobodný názor, súd na jeho názor prihliadne. 

(3) Názor maloletého zisťuje súd spôsobom zodpovedajúcim jeho veku a vyspelosti, a to aj bez prítomnosti iných osôb. 
 	Z 	N 	O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnili na prerokovaní pripomienok, kde MS SR svoje zámery vysvetlilo. O.SK od zásadnej pripomienky ustúpili. 	
O.SK 	§ 41 
V konaniach starostlivosti súdu o maloletých je obľúbenou činnosťou súdov to, že otca automaticky odstavia od dieťaťa (iba na základe toho, že otec je mužského pohlavia, a ak to nestačí tak na základe ničím nepodloženého obvinenie matkou o páchaní násilia zo strany otca), otec je od dieťaťa odstavený, s dieťaťom býva iba pár hodín za veľmi dlhé časové obdobie (14 dní, 30 dní, ...) dieťa je matkou proti otcovi programované a plynutím času si dieťa osvojuje matkine názory na otca. Takže vo fáze, kedy si súd konečne spomenie, že je tu článok 12 Dohovoru o právach dieťaťa a súd konečne zistí názor dieťaťa (nie však slobodný názor dieťaťa), tak takto matkou zastrašované a preprogramované dieťa súdu už iba oznámi názor svojej matky. V takejto situácii, ktorá je spôsobená rozhodovacou činnosťou súdu, je rozhodnutie súdu ústavne nesúladné a preto je nutné posilniť obranu účastníkov konania (proti súdom), ktorí majú právo na to, aby súd svojou zdĺhavou, diskriminačnou súdnou praxou neublížil deťom tým, že plynúcim časom súd prinúti deti k tomu, aby sa deti a ich otcovia navzájom odcudzili. 

§ 41 

Pre rozsudok je rozhodujúci stav v čase jeho vyhlásenia. Súd musí viesť konanie tak, aby v čase vyhlásenia rozsudku nebol predchádzajúcimi rozhodnutiami súdu navodený taký stav, ktorý zvýhodňuje, alebo znevýhodňuje niektorého z účastníkov konania. 
 	Z 	N 	O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnili na prerokovaní pripomienok, kde MS SR svoje zámery vysvetlilo, pripomienka je riešená v inom ustanovení. O.SK súhlasili, rozpor odstránený. 	
O.SK 	§ 46 
Súdy vynášajú rozsudky o výživnom a nepýtajú sa maloletých účastníkov konaní na ich slobodný názor v tejto veci - primo vo Všeobecných komentároch je uvedené, že aj vo veci výživného musí byť dieťaťu umožnené byť v konaní počutý. 

Navrhujeme toto právo maloletých účastníkov preniesť do národnej legislatívy. 

§ 46 

Rozsudky o výživnom sú vykonateľné doručením ak tieto rozsudky neboli vynesené v rozpore s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenský republika viazaná, najmä v rozpore s Dohovorom o právach dieťaťa a v rozpore so Všeobecnými komentármi k Dohovoru o právach dieťaťa. 
 	Z 	N 	Podľa názoru predkladateľa ustanovenie nie je problematické. O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnili na prerokovaní pripomienok, kde MS SR svoje zámery vysvetlilo. MS SR v zmysle pripomienky doplnilo dôvodovú správu, kde zdôraznila všeobecné komentáre k Dohovoru o právach dieťaťa. Rozpor odstránený. 	
O.SK 	§ 58 
Štátne orgány musia mať rovnakú povinnosť uhrádzať trovy konania, ktoré spôsobili. 

Navrhujeme nové znenie § 58: 

§ 58 

Ak súd, účastník, jeho zástupca, procesný opatrovník, alebo ten, kto mal v konaní nejakú povinnosť, zavinil trovy konania, ktoré by inak neboli vznikli, je povinný ich nahradiť. 
 	Z 	N 	O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnili na prerokovaní pripomienok, kde MS SR svoje zámery vysvetlilo. O.SK ustúpili od pripomienky. 	
O.SK 	§ 114, § 115, § 116 
Navrhujeme poopraviť a doplniť § 114, § 115, § 116: 

§ 114 

(1) Účastníkom konania o určenie materstva je navrhovateľ podľa osobitného zákona, dieťa, otec a žena, ktorej materstvo má byť určené. 

(2) Účastníkom konania o určenie otcovstva je navrhovateľ podľa osobitného zákona, dieťa, matka a muž, ktorého otcovstvo má byť určené. 

(3) Účastníkom konania o zapretie otcovstva je dieťa, matka a muž, ktorého otcovstvo má byť zapreté. 

(4) Účastníkom konania o prípustnosti podania návrhu na zapretia otcovstva dieťaťom, je len dieťa. 

§ 115 

Pokiaľ počas konania o určenie otcovstva, alebo materstva dôjde k určeniu otcovstva, alebo materstva súhlasným vyhlásením rodičov alebo k osvojeniu dieťaťa, súd konanie zastaví. 

§ 116 

S konaním o určenie otcovstva, alebo materstva je spojené konanie o výchove a výžive maloletého. 
 	Z 	N 	Dňa 7.11.2014 sa zástupca O.Sk zúčastnil na prejednaní pripomienok k CMP, kde mu MSSR vysvetlilo svoje zámery a od zásadnej pripomienky ustúpil. 	
O.SK 	§ 117 
Navrhujeme doplniť § 117 o odsek 2, v ktorom je súdu uložená povinnosť vo veci starostlivosti súdu o maloletých rozhodnúť do 6 mesiacov: 

§ 117 

(1) V konaní vo veciach starostlivosti súdu o maloletých súd rozhoduje o 
a) mene a priezvisku maloletého, 
b) starostlivosti o maloletého, 
c) výžive maloletého, 
d) styku s maloletým, 
e) výkone rodičovských práv a povinností, 
f) poručníctve, 
g) opatrovníctve maloletého, 
h) odovzdaní maloletého, 
i) veciach maloletého, o ktorých sa rodičia nevedia dohodnúť, 
j) schválení právneho úkonu maloletého, 
k) zastupovaní maloletého, 
l) správe majetku maloletého, 
m) ústavnej starostlivosti a iných výchovných opatreniach, 
n) ochranných opatreniach, 
o) pestúnskej starostlivosti, 
p) iných veciach, ak to z osobitného predpisu vyplýva. 

(2) V konaní vo veciach starostlivosti súdu o maloletých súd rozhodne najneskôr do šiestich mesiacov. 
 	Z 	N 	Predkladateľ sa zámerne vyhol ukladaniu lehôt, nakoľko to považoval za kontraproduktívne, keďže v mimosporovom konaní prevláda zásada materiálnej pravdy a dodržiavanie lehôt by sudcom znemožňovalo dôkladne zistiť skutočný stav veci. Zástupca O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnil na prejednaní pripomienok k CMP, kde mu boli zámery predkladateľa vysvetlené. O.SK nesúhlasili, rozpor nie je odstránený. 	
O.SK 	§ 119 
Navrhujeme doplniť § 119 o odvolávku na § 118 ods. 1: 

§ 119 

Ak nie je príslušný súd známy, alebo ak nemôže včas vykonať procesné úkony, koná súd, v ktorého obvode sa maloletý zdržuje. Len čo je to však možné, postúpi vec príslušnému súdu podľa § 118 ods. 1. 
 	Z 	N 	Zástupca O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnil na prejednaní pripomienok k CMP, kde mu boli zámery predkladateľa vysvetlené a on od zásadnej pripomienky ustúpil, rozpor je odstránený. 	
O.SK 	§ 122 
Základným ľudským právom maloletého účastníka konania je to, aby bol informovaný o prebiehajúcom konaní, ktorého je účastníkom. Preto navrhujeme prepracovať § 122: 

§ 122 

Súd vždy informuje o prebiehajúcom konaní maloletého v súlade článkom 2 ods. 1, v súlade s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, najmä v súlade s Dohovorom o právach dieťaťa a v súlade so Všeobecnými komentármi k Dohovoru o právach dieťaťa. 
 	Z 	N 	Zástupca O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnil na prejednaní pripomienok k CMP, kde mu boli zámery predkladateľa vysvetlené. Rozpor trvá. 	
O.SK 	§ 123 
Navrhujeme doplniť § 123 tak, aby sa nestalo to, že v prípade kolízie záujmov zákonných zástupcov budú súdy ustanovovali za opatrovgníka dieťaťa blízkych príbuzných zo strany matky iba na základe toho, že otec dieťaťa je mužského pohlavia. 

§ 123 

Ak je potrebné, aby za maloletého konal opatrovník podľa osobitného predpisu, ) súd na návrh ustanoví za opatrovníka najmä blízku osobu maloletého, u ktorej je predpoklad, že bude konať v záujme maloletého, ak s ustanovením súhlasí a zákonný zástupca dieťaťa nemá námietky proti ustanoveniu. Inak ustanoví za opatrovníka orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. 
 	Z 	N 	Zástupca O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnil na prejednaní pripomienok k CMP, kde mu boli zámery predkladateľa vysvetlené a on od zásadnej pripomienky ustúpil, rozpor je odstránený. 	
O.SK 	§ 127 
Dôrazne žiadame, aby bolo znenie § 127 doplnené o nami navrhovaný text. Pôvodné znenie § 127 vytvára priestor na vybavovanie si účtov medzi rodičmi. Tomu chceme zabrániť a ak je medzi rodičmi nezhoda, tak obidvaja rodičia majú právo na presadenie svojho názoru, postoja, v riadnom súdnom konaní. 
Preto súd schváli iba taký právny úkon, proti ktorému nemá druhý zákonný zástupca námietky. Nami navrhované znenie núti súd, aby zisťoval názor druhého zákonného zástupcu predtým, než schváli /neschváli právny úkon prvého zákonného zástupcu. 

§ 127 

Súd právny úkon, ktorý urobil zákonný zástupca za maloletého, schváli, ak je to v záujme maloletého a druhý zákonný zástupca nemá proti tomuto právnemu úkonu námietky. 
 	Z 	N 	Je na úvahe súdu, aby o schválení právneho úkonu rozhodol po posúdení a zvážení všetkých okolností a najmä - v najlepšom záujme dieťaťa. Zástupca O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnil na prejednaní pripomienok k CMP, kde mu boli zámery predkladateľa vysvetlené, rozpor však nebol odstránený. 	
O.SK 	§ 128 
Obľúbenou súdnou praxou súdov je ignorovať rodiča mužského pohlavia. Preto navrhujeme doplniť §128 ods. 1 tak, aby sa nestalo, že bude rodič mužského pohlavia odstavený od dieťaťa, alebo budú vydávané súdne rozhodnutia vo veciach, ktoré sa týkajú dieťaťa a otca, bez riadneho súdneho procesu. 

§ 128 

(1) Súd rozhoduje rozsudkom vo veciach podľa § 117 písm. a) až f), h), až k), inak rozhoduje vo veci samej uznesením. 
 	Z 	N 	Zástupca O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnil na prejednaní pripomienok k CMP, kde mu boli zámery predkladateľa vysvetlené a on od zásadnej pripomienky ustúpil, rozpor je odstránený. 	
O.SK 	§ 131 
Ak sa jedná o návrat maloletého do cudziny, tak súd má rozhodovať iba o tom, či medzinárodný únos dieťaťa spáchaný jedným z rodičov bol, alebo nebol oprávnený. Slovenské matky sú v celosvetovom merítku rekordmanky v počte únosov detí z cudziny a do cudziny. Slovenské štátne orgány sú v tomto ľahostajné a najnovšie CIPC začal zatajovať otrasné údaje o tom, že slovenské matky si vybavujú nezhody rodičov únosmi detí do/zo zahraničia - preto údaje za rok 2013 už CIPC nezverejnil vo svojich ročenkách. 
Pretom má slovenský súd rozhodovať iba o tom či medzinárodný únos dieťaťa rodičom je, alebo nie je oprávnený. Ak je medzinárodný únos dieťaťa neoprávnený, tak má byť dieťa navrátené do štátu svojho obvyklého pobytu a v tomto štáte obvyklého pobytu môže matka pred súdom legalizovať presun dieťaťa zo štátu obvyklého pobytu na Slovensko. 
Zdroje dát: 
http://www.otcovia.sk/medzinarodne_unosy_deti_sr.html 
http://www.otcovia.sk/medzinarodne_unosy_deti_cr.html 
http://www.otcovia.sk/porovnanie_statistik.html 

Pôvodné znenie § 131 ods. 1 podporuje medzinárodné únosy detí slovenskými matkami ako oprávnený spôsobom, ako riešiť nezhodu rodičov a vybavovanie si účtov medzi rodičmi prostredníctvom detí. 
Navrhujem nové znenie § 131 ods. 1, ktoré bráni používaniu detí ako zbraň na vybavovanie si účtov medzi rodičmi. 

§ 131 

(1) V konaní o návrat maloletého do cudziny vo veci neoprávneného premiestnenia alebo zadržania podľa osobitných predpisov ) súd v lehote podľa osobitných predpisov rozhoduje, či premiestnenie alebo zadržanie maloletého bolo neoprávnené. 
 	Z 	N 	Zástupca O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnil na prejednaní pripomienok k CMP, kde mu boli zámery predkladateľa vysvetlené a on od zásadnej pripomienky ustúpil, rozpor je odstránený. 	
O.SK 	§ 378 
Vybavovanie si účtov medzi rodičmi prostredníctvom detí je bežné v konania starostlivosti súdu o maloletých. Obľúbenou činnosťou matiek je nepodložene obviňovať otcov z páchania násilia, aby tak získali v konaní výhodu. 
Preto navrhujeme také znenie § 378 ods. 1, ktoré minimalizuje nepodložené obvinenia z páchania násilia. 

Účastník konania môže oznámiť akúkoľvek informáciu, súd má právo na túto informáciu okamžite reagovať. Zároveň má účastník konania povinnosť do 30 dní túto informáciu dokázať a súd má povinnosť v lehote do 30 dní posúdiť a rozhodnúť, či predložené dôkazy sú natoľko presvedčivé, že súd ponechá naďalej v platnosti uznesenie, alebo uznesenie zruší ako neopodstatnené. 

Navrhujeme toto znenie § 378 ods. 1: 

§ 378 
Neodkladné opatrenie vo veciach ochrany maloletého 

(1) Ak sa ocitne maloletý bez akejkoľvek starostlivosti alebo ak je jeho život, zdravie a priaznivý vývoj vážne ohrozený alebo narušený, súd neodkladným opatrením môže nariadiť, aby bol maloletý dočasne zverený do starostlivosti fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktorú v uznesení určí. Ak sa jedná o rozhodovanie vo veci starostlivosti súdu o maloletého, tak súd v lehote do 30 dní od uznesenia toto uznesenie zruší, ak nebolo preukázané, že život, zdravie a priaznivý vývoj maloletého je vážne ohrozený alebo narušený osobou, ktorá nemá maloletého dočasne zvereného do starostlivosti; táto osoba má nárok na odškodnenie, ak sa preukáže, že rozhodnutie podľa prvej vety bolo neopodstatnené. 
 	Z 	N 	Súd zruší neodkladné opatrenie, ak odpadnú dôvody, pre ktoré bolo nariadené. Zástupca O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnil na prejednaní pripomienok k CMP, kde mu boli zámery predkladateľa vysvetlené , rozpor však nie je odstránený. 	
O.SK 	§ 379 
Obľúbenou činnosťou súdu v konaniach starostlivosti súdu o maloletých je to, že automaticky (bez rozmýšľania) určí predbežným opatrením výšku výživného a tým je vec vybavená. Nami navrhované znenie § 379 núti súd do toho, aby vždy predtým, než určí výživné, tak predtým nech sa súd vysporiada s otázkou, či je možné zabezpečiť výživné (zo strany povinnej osoby) formou osobnej starostlivosti, rozšírením styku s dieťaťom a podobne... 
Súčasťou osobnej starostlivosti o dieťa je aj vyživovanie dieťaťa. Ak to tak nie je a súd sas týmto vysporiada v rozhodnutí, tak nemáme námietky proti tomu, aby súd stanovil výživné iba formou stanovenia peňažnej čiastky. 

Navrhujeme znenie § 379 ods. 1: 

§ 379 
Neodkladné opatrenie vo veciach výživného 

Neodkladným opatrením môže súd nariadiť platiť výživné v nevyhnutnej miere ak nie je možné zabezpečiť výživné formou osobnej starostlivosti povinnej osoby o maloletého. 
 	Z 	N 	Zástupca O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnil na prejednaní pripomienok k CMP, kde mu boli zámery predkladateľa vysvetlené a on od zásadnej pripomienky ustúpil, rozpor je odstránený. 	
O.SK 	§ 388, § 389 
Vo veci výkonu rozhodnutia je bežné, že než konajúci súd konečne vydá nejaké uznesenie alebo rozhodnutie, tak uplynie doba niekoľko mesiacov, alebo aj rokov. 
Súdy sú extrémne rýchle, ak návrh na výkon rozhodnutia podá matka dieťaťa. 
Súdy extrémne dlho naťahujú čas, než nejaké uznesenie konečne vydajú, ak návrh na výkon rozhodnutia podá otec dieťaťa. 

Navrhujeme doplniť § 388 o lehotu, do kedy musí byť uznesenie vydané. 

§ 388 

Súd rozhoduje uznesením v lehote do 30 dní. 

§ 389 

(3) Konanie o výkone neodkladného opatrenia nariadi súd vždy aj bez návrhu. Súd v konaní rozhodne v lehote do 30 dní. 
 	Z 	N 	Koncepcia už pri tvorbe Legislatívneho zámeru rekodifikácie civilného práva procesného bola schválená s čo najmenším počtom lehôt - predkladateľ túto koncepciu dodržal vo všetkých procesných civilných kódexoch. O.SK sa dňa 7.11.2014 zúčastnili na rozporovom konaní, kde MS SR vysvetlilo svoje zámery, O.SK nesúhlasili, rozpor trvá. 	
ÚOOÚ 	K navrhovanému materiálu ako celku 
Navrhujeme, aby boli v navrhovanom materiáli precizované ustanovenia, ktoré upravujú náležitosti podaní a iných právnych úkonov z pohľadu osobných údajov. 

Odôvodnenie: Právnym základom spracúvania osobných údajov v rámci konaní upravených civilným mimosporovým poriadkom je osobitný zákon v zmysle § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z. z. (ďalej aj „zákon č. 122/2013 Z. z.“). Osobitný zákon v zmysle vyššie uvedeného ustanovenia musí ustanovovať účel spracúvania osobných údajov, okruh dotknutých osôb a zoznam osobných údajov. V špecifických prípadoch podľa § 10 ods. 4 tohto zákona je možné zoznam osobných údajov nahradiť rozsahom. Filozofia zákona č. 122/2013 Z. z. však smeruje k tomu, aby v prípadoch, kedy je to možné, boli v osobitných zákonoch exaktne vymedzené zoznamy osobných údajov (a zároveň dodržaná zásada ich proporcionality v relácii k sledovanému účelu), aj z dôvodu zachovania právnej istoty. 

Z týchto dôvodov navrhujeme, aby boli precizované ustanovenia, v ktorých je v zmysle zákona č. 122/2013 Z. z. nedostatočne uvedené, aké osobné údaje majú byť spracúvané na základe niektorých ustanovení navrhovaného materiálu. Ako príklad možno uviesť § 228 ods. 2 (vo výroku rozsudku súd uvedie presnú identifikáciu fyzickej osoby a deň jej smrti – nikde v navrhovanom materiáli nie je definované, aký zoznam osobných údajov je možné považovať za také, aby bola fyzická osoby presne identifikovaná). Súčasné znenie môže spôsobovať príliš reštriktívny alebo príliš extenzívny výklad týchto ustanovení, pričom oba sú nežiaduce. 	O 	ČA 	Ustanovenia boli precizované, nakoľko však niektoré osobné údaje nie sú účastníkom alebo súdu známe, nemožno obligatórne požadovať ich označenie v podaní. 	
ÚOOÚ 	K navrhovanému materiálu ako celku 
Navrhujeme, aby podzákonné právne normy vychádzajúce z navrhovaného materiálu nešli svojím rozsahom (najmä pokiaľ ide o spracúvané osobné údaje fyzických osôb) nad rámec navrhovaného materiálu. 

Odôvodnenie: Podľa § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. „Prevádzkovateľ ďalej spracúva osobné údaje bez súhlasu dotknutej osoby, ak účel spracúvania osobných údajov, okruh dotknutých osôb a zoznam osobných údajov ustanovuje osobitný zákon. Prevádzkovateľ spracúva osobné údaje len v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanovuje osobitný zákon. Spracúvané osobné údaje možno z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť len vtedy, ak osobitný zákon ustanovuje účel poskytovania, sprístupňovania alebo zverejňovania, zoznam osobných údajov, ktoré možno poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť, ako aj tretie strany, ktorým sa osobné údaje poskytujú, prípadne okruh príjemcov, ktorým sa osobné údaje sprístupňujú, ak tento zákon neustanovuje inak.“. Spracúvanie osobných údajov musí byť upravené právnou normou so silou zákona, nie podzákonnou právnou normou. 	O 	A 	Predkladateľ bude v ďalšom legislatívnom procese rešpektovať podzákonný charakter vykonávacích predpisov. 	
Klub 500 	 

Klub 500 oceňuje snahu zákonodarcu riešiť akútne problémy slovenského súdnictva – nevymožiteľnosť práva, dlhé súdne procesy,.. aj prostredníctvom rekodifikácie Občianskeho súdneho poriadku z roku 1963. K dokumentom predloženým do legislatívneho procesu zasielame nasledovné pripomienky 

I. 

Po oboznámení sa s obsahom predloženého návrhu, však musíme konštatovať, že predložený návrh Civilného sporového, Civilného mimosporového a správneho súdneho poriadku vo forme ako boli tieto zákony predložené do medzirezortného pripomienkového nepredstavujú z pohľadu Klubu 500 dokončenie procesu rekodifikácie a to najmä s ohľadom na potreby aplikačnej praxe. Zdôrazňujeme najmä koncept, s ktorým Klub 500 vyslovil zásadný nesúhlas už v procese predstaveného legislatívneho zámeru, a to náhradou jedného zákona štvoricou nových právnych predpisov naviac v čase, keď ešte nie je dokončená rekodifikácia Občianskeho zákonníka, ktorý je základom úpravy právnych vzťahov v súkromnoprávnej sfére. Takýto prístup bude mať za následok nepochybnú následnú novelizáciu nového procesného predpisu, tak ako sa to teraz deje v oblasti trestného práva. V osobitnej časti nášho stanoviska sme poukázali na existujúce rozpory v terminológií hmotného a procesného práva už teraz. Pri časovom a obsahovom nezladení prijímania oboch základných občianskoprávnych kódexov možno predpokladať, nielen výkladové spory a nejasnosti, ale najme prijímanie opravných legislatívnych predpisov, čo opätovne zneprehľadní procesný predpis. 

Predložený návrh výsledku činnosti pracovnej komisie zriadenej na tento účel na rezorte MS SR však nezodpovedá ako celok z hľadiska legislatívneho spracovania kvalite autorít, ktoré v tejto pracovnej komisii pôsobia a preto vyvoláva potrebu prepracovať dôsledne jednotlivé formulácie tak, aby bolo kompatibilné s legislatívnym prostredím na území SR, zodpovedali tradícii prostredia, a zároveň priniesli nové inštitúty za účelom zrýchlenia a skvalitnenia súdneho konania. 

Všeobecne je možné konštatovať, že rekodifikácia súdneho konania, osobitne sporového súdneho konania bola vyvolaná najmä potrebou. 

1. zefektívnenia (zjednodušenia) súdneho procesu v záujme dosiahnutia výrazného posunu vymožiteľnosti práva. 
2. Zvýšenia autority súdov v povedomí subjektov práva. 

Realizácia uvedených potrieb sa však môže uskutočniť nielen zjednodušením súdneho procesu, ale aj dôsledným rešpektovaním procesných práv subjektov, ktoré sa domáhajú svojich práv v súdnom konaní v záujme spravodlivého usporiadania práv a povinností, pri plnom rešpektovaní rovnosti zbraní konajúcimi orgánmi tak, aby boli v plnom rozsahu rešpektované ľudské práva a základné slobody fyzických a právnických osôb v súdnom konaní. 

Všeobecne je možné upozorniť na nasledovné skutočnosti: 
Právny poriadok Slovenskej republiky má tvoriť určitú jednotu, ktorá sa musí prejaviť aj zhodnou terminológiou. Predložený návrh však zavádza viaceré pojmy, cudzie právnemu poriadku, hoci obsahovo sú v návrhu uvádzané pojmy totožné s inými pojmami použitými v iných právnych úpravách (napr. v porovnaní so Správnym poriadkom, Exekučným poriadkom). V návrhu uvedené pojmy však vo viacerých prípadoch nezodpovedajú ani pojmom používaných v právnych úpravách Európskeho spoločenstva. 

Bez zreteľa na narušenie vžitých pojmov používaných v predloženom materiáli, je nevyhnutné súčasne s rekodifikáciu sporového súdneho konania uskutočniť novelizáciu (rekodifikáciu) viacerých právnych úprav, ktoré bezprostredne súvisia so súdnym konaním. Zmeny ďalších právnych úprav bytostne podmieňujú možnosť aplikácie predloženého návrhu v aplikačnej praxi. Predkladateľ si túto skutočnosť nevzal do úvahy. Zodpovedné posúdenie návrhu pritom vyžaduje súčasné posúdenie a uskutočnenie zmien aj súvisiacich predpisov. Vyžaduje sa pritom, aby zmeny ďalších právnych úprav sa stali účinné súčasne s predloženým návrhom. Ide predovšetkým o nasledovné právne úpravy: 

1. Zákon č. 233/1995 Z.z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok). 
2. Zákon č. 244/2002 Z.z. o rozhodcovskom konaní 
3. Súčasnú nevyhnutnosť zmien vyžaduje aj Rokovací poriadok NS SR uverejnený pod č. 291/2006 Z.z. 
4. Zákon č. 253/1998 Z.z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky 

Okrem uvedených nevyhnutnosť zmien (okrem ďalších) vyžaduje napr. aj 
Zákon č. 371/2004 Z.z. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky 
Zákon č. 757/2004 Z.z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
Zákon č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich 
Zákon č. 71/1992 Zb. o súdnych poplatkoch a poplatku za výpis z registra trestov 
Zákon č. 586/2003 Z.z. o advokácii 
Zákon č. 153/2001 Z.z. o prokuratúre 
Rokovací poriadok Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (č.291/2006 Z.z.). 

Všeobecnú časť je potrebné uzavrieť poznámkou, že navrhovaná právna úprava vo viacerých ustanoveniach zasahuje do základných práv, v niektorých prípadoch ústavné práva dokonca porušuje (k tomu pozri napr. zásada verejnosti a pripomienku k § 142 – popretie skutkových tvrdení protistrany). 

Záverom je preto možné konštatovať a uviesť, že celkovo sa predložený materiál javí ako dokument, vhodný ako podkladový materiál pre ďalšiu širokú diskusiu, nie však dokument/ materiál, ktorý je v navrhovanej podobe, spôsobilý na zaradenie do legislatívneho procesu, ktorého výsledkom má byť prerokovanie v Národnej rade Slovenskej republiky. 

Z vyššie uvedených dôvodov, preto Klub 500 neodporúča predložený návrh zákona bez úpravy právnych skutočností vyššie uvedených vo všeobecnej časti stanoviska posunúť do ďalšieho legislatívneho procesu. 

Klub 500 zároveň nesúhlasí s tým, aby rekodifikačná komisia pozostávala iba zo zástupcov súdov a akademickej obce. Trváme na rozšírení zástupcov rekodifikačnej komisie aj o zástupcov praxe a zástupcov advokátov, ktorí sú naviac vykonávateľmi súdneho priadku a ktorí najlepšie vedia aké nedostatky v súčasnosti platný zákonník má tak, aby znenie výsledný zákon bol spoločným dielom. 

Vzhľadom na to, že vyššie spomenuté nedostatky považuje Klub 500 za zásadné trváme na stiahnutí zákonov z legislatívneho procesu a ich dôslednom prepracovaní z hľadiska obsahového a formálneho tak, aby bol spôsobilý na predloženie do legislatívneho procesu. 

II. 

Pre prípad, ak by sa pristúpilo k prerokúvaniu znenia zákona v predloženej podobe, zasielame znenie pripomienok k jednotlivým paragrafom zákonov. 

 	Z 	N 	Predložený návrh paragrafového znenia vychádza z vládou schváleného legislatívneho zámeru rekodifikácie CPP. V zmysle návrhu uznesenia vlády bude do legislatívneho procesu predložený balík súvisiacich predpisov. 
Pokiaľ ide o zmenu ďalších právnych predpisov, ako vyplýva z návrhu uznesenia vlády SR k tomuto materiálu, MSSR pripraví návrhy zmien súvisiacich právnych predpisov počas legisvakačnej lehoty CMP. 
Pokiaľ ide o zloženie Rekodifikačnej komisie, dovoľujeme si zdôrazniť, že jej členmi sú aj zástupcovia z radov advokátov, notárov, exekútorov a prokurátorov. 	
Verejnosť 	§ 102 
ods. 2 - v navrhovanom znení odporúčame bodku nahradiť čiarkou a doplniť text „ prípadne uložiť účastníkom povinnosť zúčastniť sa prvého stretnutia s mediátorom zapísaným v registri mediátorov v rozsahu 3 hodín.“ 
 	O 	N 	Predkladateľ zvolil opačnú koncepciu, obsah navrhovanej pripomienky nie je v súlade so zásadou rýchlosti konania. 	
Verejnosť 	§ 125 
ods. 2 - v navrhovanom znení odporúčame bodku nahradiť čiarkou a doplniť text „ prípadne uložiť účastníkom povinnosť zúčastniť sa prvého stretnutia s mediátorom zapísaným v registri mediátorov v rozsahu 3 hodín.“ 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje za neúčelné nútiť účastníkov zúčastniť sa na informatívnom stretnutí u mediátora v konkrétnom rozsahu. 	
Verejnosť 	§ 126 
za navrhované znenie odporúčame doplniť vetu : „ Za účelom ochrany záujmov maloletého dieťaťa môže súd nariadiť rodičom na dobu najviac 3 mesiacov účasť na mediácii vedenej mediátorom zapísaným v registri mediátorov . “ 
 	O 	ČA 	predmetné ustanovenie bolo v zmysle pripomienok vypustené.