Predkladacia správa

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky vládny návrh zákona Civilného sporového poriadku (ďalej len „návrh zákona“).
 
Návrh zákona bol vypracovaný na základe Legislatívneho zámeru rekodifikácie civilného práva procesného (ďalej len „legislatívny zámer“), ktorý schválila vláda Slovenskej republiky uznesením č. 283 z 5. júna 2013, ktorým zároveň poverila ministra spravodlivosti Slovenskej republiky predložiť návrh zákona vypracovaného na základe schváleného legislatívneho zámeru na rokovanie vlády Slovenskej republiky, a na základe Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky (v časti Súdnictvo „V záujme efektívneho súdnictva vláda bude prijímať systémové opatrenia na posilňovanie práva občanov na včasné súdne rozhodnutia, a to najmä v podobe podstatnej revízie Občianskeho súdneho poriadku.“). Predkladaný materiál je súčasťou Národného programu reforiem, ako aj opatrením pre uplatnenie ex ante kondicionalít, ktorých splnenie bolo Slovenskej republike uložené v rámci „Spôsobu uplatnenia ex ante kondicionalít pri príprave implementačného mechanizmu súdržnosti EÚ po roku 2014 v podmienkach Slovenskej republiky“.   
 
Predkladaný návrh zákona je súčasťou troch procesných kódexov (okrem Civilného sporového poriadku sú to Civilný mimosporový poriadok a Správny súdny poriadok), ktoré nahrádzajú súčasný Občiansky súdny poriadok č. 99/1963 Zb. a ktoré budú postupne predložené do legislatívneho procesu. Predkladateľ si uvedomuje, že nová právna úprava si vyžiada zmeny veľkého rozsahu vo veľkom počte právnych predpisov, pričom návrhy týchto zmien budú súčasťou samostatného zákona, ktorý bude predložený do legislatívneho procesu neskôr.
 
Cieľom novej právnej úpravy civilného procesu je vytvoriť také procesnoprávne inštitúty, ktoré umožnia sa čo najviac priblížiť k ideálu rýchlej a spravodlivej ochrany práv a právom chránených záujmov procesných strán za predpokladu zodpovedného prístupu subjektov civilného procesu k súdnemu konaniu a vytvoriť tak priestor pre kvalitnejšie súdne rozhodnutia. S uvedeným cieľom nevyhnutne súvisí aj ďalší cieľ, a to zlepšenie vymožiteľnosti práva judikovaného v civilnom súdnom konaní.   
 
Nová úprava civilného procesného práva má ambíciu vytvoriť také pravidlá, ktoré priebeh konania zhospodárnia, a zároveň vytvoria rámec na efektívnu ochranu celého spektra práv vyplývajúcich z hmotného práva.
 
Nový Civilný sporový poriadok si vyžiadali aj spoločensko-ekonomické potreby spoločnosti, najmä potreba efektívneho fungovania spravodlivého súdneho konania a právnej istoty. Tá sa posudzuje z rôznych hľadísk a jedným z najdôležitejších je aj úroveň vymožiteľnosti práva, ktorá predstavuje základný pilier právneho štátu a demokratickej spoločnosti. Vymožiteľnosť práva je jedným z najpálčivejších spoločenských problémov. 
 
Navrhovaný zákon sa skladá z piatich častí, pričom paragrafové znenie uvádzajú základné princípy, ktoré tvoria rámec výkladových pravidiel Civilného sporového poriadku. 
 
Prvá časť navrhovaného zákona obsahuje všeobecné ustanovenia, druhá časť upravuje postupy v rámci konania v prvej inštancii, konkrétne postup súdu po začatí konania, predbežné prejednanie sporu, dokazovanie, súdne rozhodnutia a trovy konania. Tretia časť obsahuje právnu úpravu osobitných procesných postupov, kam boli zaradené skrátené konania a skrátené rozhodnutia, spory s ochranou slabšej strany a neodkladné, zabezpečovacie a iné opatrenia súdu. 
Štvrtá časť navrhovaného zákona upravuje opravné prostriedky a piata časť vymedzuje v spoločných, prechodných a záverečných ustanoveniach účinnosť zákona, prechodné a zrušovacie ustanovenia.
 
 Nová právna úprava je postavená na týchto základných pilieroch, ktorých cieľom je efektívne fungovanie spravodlivého súdneho konania: 
 
-          zabezpečenie dôslednej koncentrácie súdneho procesu, ktorá je spôsobilá prispieť k efektívnemu a rýchlemu konaniu, 
-          zvýšenie požiadaviek na procesnú aktivitu sporových strán a s tým spojenú procesnú zodpovednosť so sankčnými dôsledkami v prípadoch procesnej pasivity, 
-          zmeny v doručovaní fyzickým osobám, čím sa sleduje cieľ zamedziť prieťahom v súdnom konaní,  
-          zjednodušenie právnej úpravy trov konania s cieľom zabezpečiť hospodárnosť konania, 
-          zavedenie obligatórneho právneho zastúpenia v konaniach podľa kritéria ratio causae, čím sa súd odbremení od viacerých povinností (napr. manudukčná povinnosť súdu),
-          zavedenie inštitútu predbežného prejednania sporu, ktoré má ambíciu zamedziť prieťahom v súdnom konaní,
-          používanie moderných komunikačných prostriedkov, napr. elektronická pošta, telefonická komunikácia, webová stránka a dátový súbor, ktorých zavedenie zjednoduší a zhospodárni vedenie konania, 
-          revízia dovolacieho konania, ktoré bude založené na kombinácii revízneho a kasačného systému 
-          vypustenie inštitútu mimoriadneho dovolania v zmysle čl. 6 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. 
 
 Návrh zákona je v súlade s Ústavou, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a súčasne je v súlade s právom Európskej únie.
 
Predkladaný návrh zákona má pozitívny vplyv na informatizáciu spoločnosti, na podnikateľské prostredie a pozitívne sociálne vplyvy. Predkladaný návrh zákona nezakladá žiadne vplyvy na rozpočet verejnej správy ani na životné prostredie.
 
Návrh zákona bol predmetom riadneho medzirezortného pripomienkového konania a na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky sa predkladá s rozpormi (Generálna prokuratúra Slovenskej republiky, KLUB 500), keďže sa rozpory nepodarilo odstrániť ani na úrovni ministrov.