Vyhlásenie predkladateľa o súlade návrhu zákona č. .... /.... Z.z. Civilný sporový priadok so schváleným legislatívnym zámerom

Predkladaný návrh zákona Civilného sporového poriadku je v súlade s Legislatívnym zámerom rekodifikácie civilného práva procesného (ďalej len „legislatívny zámer“), ktorý schválila vláda SR uznesením č. 283 zo dňa 5. júna 2013. Predkladaný materiál si v zásade zachováva štruktúru deklarovanú v legislatívnom zámere a nemení koncepciu inštitútov, ktorá bola v legislatívnom zámere predpokladaná. 
Pred samotným paragrafovým znením sú v článkoch rozpracované základné princípy Civilného sporového poriadku, čo plne korešponduje s právnou úpravou navrhnutou v legislatívnom zámere.
V prvej časti sa pristúpilo k miernym štrukturálnym odchýlkam - namiesto šiestich hláv sa text prvej časti člení na osem hláv. Doplnená bola hlava upravujúca predmet zákona a právomoc súdov a príslušnosť súdov, ako aj procesné úkony súdu a strán boli vyčlenené do samostatných celkov – hláv. Predkladateľ týmto rozčlenením sledoval potrebu zachovania prehľadnosti textu v súvislosti s obsahovou ucelenosťou jednotlivých hláv, pričom obsahová stránka navrhovanej právnej úpravy sa zásadne zachovala. Legislatívny zámer počítal napríklad s rozhodovaním justičného čakateľa, avšak existencia tohto inštitútu patrí do pôsobnosti iných zákonov. Keďže inštitút justičného čakateľa nebol doposiaľ zákonom upravený, ani právna úprava Civilného sporového poriadku nemôže zveriť do jeho právomoci rozhodovanie o určitých veciach. Ďalšou miernou zmenou oproti stavu navrhovanému v legislatívnom zámere je povinné zastúpenie advokátom, pričom prípady obligatórneho zastúpenia vymenované v legislatívnom zámere predkladateľ pri tvorbe paragrafového znenia zákona prehodnotil s úmyslom minimalizovať zaťažovanie strán. 
Okrem miernych formálnych odchýlok, ku ktorým došlo v druhej časti Civilného sporového poriadku, bola do piatej hlavy tejto časti zaradená aj sťažnosť, ktorá mala byť podľa legislatívneho zámeru zaradená medzi riadne opravné prostriedky. Zmena nastala iba vo formálnom zaradení uvedeného (novozavedeného) inštitútu, keďže sťažnosť sa považuje za prostriedok procesnej obrany, ktorý možno uplatniť voči všetkým uzneseniam prvej inštancie vydaným súdnym úradníkom, ktoré sa doručujú. Cieľom a zmyslom sťažnosti je jednoznačne zrýchlenie súdneho konania. Z tohto dôvodu nemá sťažnosť devolutívny účinok a rozhodovať o nej bude sudca súdu prvej inštancie. Suspenzívny účinok sťažnosti zostáva zachovaný.
Tretia časť – osobitné procesné postupy – okrem niekoľkých odchýlok obsahovo aj formálne korešponduje s legislatívnym zámerom. Predkladateľ vypustil z normatívneho textu inštitút zmenkového platobného rozkazu a šekového platobného rozkazu, predovšetkým z dôvodu zákazu použitia zmenky v spotrebiteľských vzťahoch (§ 5a z. č. 250/2007 Z.z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov). V rámci sporov s ochranou slabšej strany sa do právnej úpravy nad rámec legislatívneho zámeru upravilo konanie o tzv. abstraktnej kontrole neprijateľných podmienok, keďže predkladateľ má ambíciu umožniť právnickým osobám zriadeným na ochranu práv spotrebiteľa, aby mohli svoje úlohy plniť v čo možno najširšom rozsahu. Konanie je taktiež reflexiou na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/22/ES z 23. apríla 2009 o súdnych príkazoch na ochranu spotrebiteľských záujmov. Z tretej časti ďalej predkladateľ vypustil ustanovenia o drobných sporoch avšak ako náhradu stanovil, že pojednávanie nie je potrebné nariaďovať, ak ide iba o otázku právneho posúdenia sporu, predložené dôkazy postačujú na rozhodnutie vo veci a hodnota sporu neprevyšuje 2000 Eur. Hlavná myšlienka a rácio drobných sporov tak ostáva zachované. V legislatívnom zámere proklamovaná štvrtá hlava tretej časti – osvedčenie o európskom exekučnom titule – bola vzhľadom na jeho charakter upravená v rámci ustanovení o príslušnosti.  
V štvrtej časti Civilného sporového poriadku sú upravené opravné prostriedky. Ako bolo vyššie uvedené, sťažnosť nie je považovaná za opravný prostriedok, preto bola z tejto časti vyňatá. Predkladateľ v súlade s legislatívnym zámerom vypustil zo systému opravných prostriedkov v Civilnom sporovom poriadku aj mimoriadne dovolanie. 
Piata časť plne zodpovedá intenciám uvedeným v legislatívnom zámere.