Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa mení nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 668/2004 Z. z. o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samospráve v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	9  / 3 	
Počet vyhodnotených pripomienok	9 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	3  / 0 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	1  / 0 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	5  / 3 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
2 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
3 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
4 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
6 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
7 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	 	 	x 	 	
8 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
10 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
11 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
12 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
13 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
14 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
15 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
20 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
21 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	2 (1o,1z) 	 	 	
24 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
25 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
26 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
27 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
29 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
30 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
31 .	Verejnosť 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
32 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
33 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
34 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	x 	 	
35 .	Bratislavský samosprávny kraj 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
36 .	Magistrát hlavného mesta SR 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	7 (5o,2z) 	2 (1o,1z) 	26 	2 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa mení nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 668/2004 Z. z. o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samospráve v znení neskorších predpisov 
KOZ SR k predloženému návrhu nemá pripomienky. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K Predkladacej správe 
Odporúčame v úvodnej vete Predkladacej správy za slovami "územnej samospráve" vložiť slová "v znení neskorších predpisov" a za tieto slová vložiť slová v zátvorke "(ďalej len "nariadenie vlády")". 
Legislatívno - technická pripomienka. 	O 	ČA 	Legislatívno-technická pripomienka 	
MŠVVaŠ SR 	K Prílohe č. 3 tabuľke č. 1 
V Prílohe č. 3 tabuľke č. 1 navrhujeme v prvom riadku v stĺpci Koeficient číslo "11,4" nahradiť číslom "14,1" a zároveň v tabuľke č. 1 v druhom riadku v stĺpci Koeficient číslo "7,0" nahradiť číslom "4,7". 
Ide o pripomienku nad rámec predloženého návrhu a túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Odôvodnenie: Pri stanovovaní koeficientov pre prideľovanie finančných prostriedkov pre základné umelecké školy (ďalej len "ZUŠ") sa vychádza z platných učebných plánov a 23-hodinovej miery vyučovacej povinnosti učiteľov ZUŠ. Súčasné nastavenie koeficientov ZUŠ uvedené v prílohe č. 3 platného nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 668/2004 Z. z. o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samospráve v znení neskorších predpisov v súčasnosti nezodpovedá reálnym požiadavkám na zabezpečenie umeleckého vzdelávania v jednotlivých umeleckých odboroch ZUŠ. Z uvedeného dôvodu Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky navrhuje upraviť hodnoty koeficientov pre žiakov ZUŠ v individuálnom vyučovaní a pre žiakov v skupinovom vyučovaní, a to v pomere 3 : 1. Pripomienka vychádza zo samotných požiadaviek zástupcov ZUŠ. 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu 	
MV SR 	Návrh nariadenia 
V uvedenom návrhu nariadenia vlády je vhodné vypustiť nadpis v čl. II, ktorý je nadbytočný. 
Keďže ide o materiál na rokovanie vlády, predkladaciu správu upraviť bez obidvoch legislatívnych skratiek, ktoré nie sú potrebné a navyše sa ani dôsledne nedodržiavajú; skratku „DPFO“ rozpísať slovami obdobne ako v dôvodovej správe skratku „IFP“. 
 	O 	A 	Zapracované 	
Verejnosť 	koeficienty pre sociálnu ekonomiku 

V dokumente „Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa mení nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 668/2004 Z. z. o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samospráve v znení neskorších predpisov“, ktorý je od 14. 10. 2014 k dispozícii na Portáli právnych predpisov na pripomienkovanie, navrhujeme upraviť výpočet podielu vyššieho územného celku na výnose dane tak, aby bral do úvahy nastavenie sociálnej ekonomiky a inkluzívneho trhu. 

V nastavení inkluzívneho trhu tak, ako je zakotvené v návrhu Inštitútu zamestnanosti, je zakotvené navýšenie podielových daní ako transferu zo štátneho rozpočtu samosprávam, paušálne o 8 %, za predpokladu, že 12 % z nového rozpočtu minú samosprávy formou inkluzívneho verejného obstarávania. 

Inkluzívne zamestnávanie navrhujeme zaviesť do hospodárskej praxe tak, ako je to popísané v návrhu Inštitútu zamestnanosti (PDF verzia návrhu je dostupná na stránke: http://www.iz.sk/download-files/sk/inkluzivny/inkluzivne-zamestnavanie-publikacia.pdf). 

Odôvodnenie 

Vybrané výhody inkluzívneho zamestnávania: 
1. Dlhodobo nezamestnaní budú v inkluzívnych podnikoch pracovať na základe riadnej pracovnej zmluvy, t. j. budú mať štatút riadneho zamestnanca. Z tohto postavenia im (rovnako ako aj ich zamestnávateľovi) plynú štandardné práva a povinnosti. 
2. Osoby zamestnané na inkluzívnom trhu nebudú na úradoch práce evidované ako nezamestnané, zníži sa počet fiktívnych nezamestnaných. 
3. Inkluzívny model nebude fungovať vďaka dotáciám, ale vďaka štátnej garancii množstva zákaziek. 
4. Výkon inkluzívnej práce nebude viazaný k miestu bydliska dlhodobo nezamestnaných, čo bude mať pozitívny vplyv na ich mobilitu. 
5. Kontrolné mechanizmy budú prakticky totožné s kontrolnými mechanizmami fungujúcimi na riadnom trhu práce, preto inštitúciám vykonávajúcim dohľad neplynú zo zavedenia inkluzívneho zamestnávania žiadne neúmerné povinnosti. 
6. Výkonom inkluzívnych prác v rozsahu štandardnej pracovnej doby nadobudnú dlhodobo nezamestnaní lepší obraz o dĺžke pracovného času. 
7. Výkonom inkuzívnych prác nadobudnú dlhodobo nezamestnaní pracovné návyky a skúsenosti potrebné pre umiestnenie sa na riadnom trhu práce. 
8. Výkonom inkluzívnych prác sa realizujú činnosti, ktoré budú spoločensky prospešné a zveľadia prostredie obyvateľom i návštevníkom Slovenska. 
9. Zamestnaním súčasných dlhodobo nezamestnaných sa zníži negatívny dopad na ďalšie generácie. 
10. Zamestnaním dlhodobo nezamestnaných prostredníctvom inkluzívneho zamestnávania sa zvýši príjmová úroveň cieľovej skupiny, zníži sa riziko drobnej kriminality a dôjde k zmierneniu sociálneho napätia. 

V horizonte 10 rokov sa zvýši miera zamestnanosti o 4,78 p. b. a zníži miera nezamestnanosti o 5,69 p. b. Už v prvom roku sa 70 % z objemu zákaziek vráti do verejného rozpočtu vo forme daní a odvodov. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu 	
TNSK 	Príloha č. 6 k nariadeniu vlády č. 668/2004 Z. z., Koeficienty na výpočet podielu vyššieho územného celku na výnose dane 
Navrhujeme koeficient pre Trenčiansky samosprávny kraj upraviť minimálne na úroveň koeficientu stanoveného pôvodnou prílohou č. 6 pre rok 2008+, t.j. 1,0013 pre všetky roky od roku 2015. 

Vyšší územný celok 2015 2016 2017 2018+ 
Trenčiansky 1,0013 1,0013 1,0013 1,0013 

Odôvodnenie: 

Pokles koeficientu oproti roku 2014 (- 0,02761) je veľmi vysoký vo väzbe na legislatívne zmeny v dani z motorových vozidiel, ktorým samosprávne kraje prídu o významný objem finančných prostriedkov, ktoré podľa pôvodnej legislatívy boli ich vlastným príjmom. Nastavené koeficienty až na Bratislavský a Trnavský samosprávny kraj (ktoré majú koeficienty zvýšené) sú vysoko podhodnotené a nezohľadňujú potrebu finančných prostriedkov na financovanie kompetencií VÚC, ktoré sú im postupne presúvané. 

 	Z 	N 	Po prerokovaní TNSK netrvá na pripomienke 	
ZMOS 	K nariadeniu vlády ako celku 
ZMOS v MPK zverejnenému návrhu nariadenia vlády SR, ktorým sa mení nariadenie vlády SR č. 668/2004 Z. z. o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samospráve MF/ 021940/2014-422 nemá zásadné pripomienky. Upozorňujeme však na skutočnosť, že v NR SR bolo prerušené rokovanie o predmetnom zákone, čím obsah návrhu nariadenia nemusí zodpovedať následne schválenému legislatívnemu stavu. 	O 	A 	Návrh nariadenia vlády zodpovedá schválenému zneniu zákona 	
BSK 	k Prílohe č.6 Nariadenia Vlády SR č. 668/2004 Z. z. o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samospráve v znení neskorších predpisov 
Zásadná pripomienka k Prílohe č.6 Nariadenia Vlády SR č. 668/2004 Z. z. o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samospráve v znení neskorších predpisov: 

Týmto navrhovaným Nariadením Vlády SR sa mení Príloha č. 6 – Koeficienty na výpočet podielu VÚC na výnose dane hore uvedeného Nariadenia Vlády SR približne v tom zmysle, ako bolo navrhované a odkomunikované Ministerstvom financií SR na pracovných stretnutiach so zástupcami VÚC. Zmena koeficientu pre BSK je len mierne upravená oproti návrhu na pracovných stretnutiach. 
Avšak naďalej platí zásadná pripomienka k celému procesu zmien v prerozdelení daňových príjmov pre VÚC, kedy BSK je zásadne proti celej tejto legislatívnej zmene, nakoľko výrazne poškodzuje občanov BSK a v dlhodobom horizonte aj občanov ostatných VÚC. Stanovisko v tomto zmysle vyjadrili aj poslanci Zastupiteľstva BSK prostredníctvom Uznesenia č. 58/2014. 
Dopad navrhovaných zmien na BSK je znázornený v nasledujúcich tabuľkách: 
Predpokladaný vývoj daňových príjmov BSK bez legislatívnych zmien 
očak. skutoč. 2014 2015 2016 2017 
DMV* 37 850 000,00 38 607 000,00 39 379 140,00 40 166 722,80 
DPFO 33 979 125,00 36 775 233,75 38 863 466,14 41 708 924,45 
Spolu 71 829 125,00 75 382 233,75 78 242 606,14 81 875 647,25 

Predpokladaný vývoj daňových príjmov BSK po zavedení legislatívnych zmien vrátane nového Nariadenia Vlády SR 
očak. skutoč. 2014 2015 2016 2017 
DMV* 37 850 000,00 0,00 0,00 0,00 
DPFO 33 979 125,00 71 735 428,24 73 967 240,85 76 327 784,46 
Spolu 71 829 125,00 71 735 428,24 73 967 240,85 76 327 784,46 

Vplyv zavedenia novej legislatívy vrátane nového Nariadenia Vlády SR pre BSK 
očak. skutoč. 2014 2015 2016 2017 
Celková strata 0,00 -3 646 805,51 -4 275 365,28 -5 547 862,79 

*Pri dani z motorových vozidiel je na základe vývoja v minulých rokoch predpoklad min. 2% - ného medziročného rastu a to aj v prípade, že by sa sadzby v ďalších rokoch nemenili. 

 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu, pretože sa nevzťahuje k návrhu novely nariadenia vlády SR, ale k legislatívnym zmenám, ktoré boli schválené v rámci zákona o dani z motorových vozidiel 	
Magistrát hlavného mesta SR 	Návrh na doplnenie § 4b  
Novela reaguje na novú úpravu dane z motorových vozidiel, ktorá zavádza túto daň ako štátnu, teda nebude príjmom vyšších územných celkov. 

Preto sa v nariadení vlády v prílohe č. 6 upravujú koeficienty na výpočet podielu vyššieho územného celku na výnose dane. 

Výnos dane, ktorý sa rozdeľuje obciam upravuje § 2 nariadenia vlády, ktoré v minulosti hlavné mesto navrhovalo upraviť v spolupráci s Ministerstvom financií Slovenskej republiky vzhľadom k údajom o počte obyvateľov, ktoré vykazuje Štatistický úrad Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) a sú oveľa nižšie ako údaje registra obyvateľov Slovenskej republiky (ďalej len „register“). 

Oficiálne údaje, ktoré sú publikované úradom za hlavné mesto sa opierajú najmä o výsledky sčítania v posledných cenzových obdobiach, nie však o reálny stav podľa počtu prihlásených osôb. Pri sčítaní v roku 2011 bol počet obyvateľov oproti bilančnému stavu umelo znížený o 22 170 obyvateľov, keď pred sčítaním v mesiaci november 2011 vykazoval úrad bilančný stav na základe prirodzeného prírastku a migrácie 435 363 obyvateľov. Avšak po sčítaní k 31. 12. 2011 už len 413 193 obyvateľov. Pri sčítaní obyvateľov v máji 2011 vykázal len 411 228 obyvateľov. Následne spätne úrad opravil aj rok 2010 z bilančného počtu obyvateľov zo 432 801 na 410 492 obyvateľov (rozdiel 22 309 obyvateľov). 
Celkovo za dve cenzové obdobia upravil úrad počet obyvateľov oproti bilančnému stavu o 40 844 obyvateľov v neprospech hlavného mesta. Upravené výsledky oproti bilančnému stavu obyvateľstva úrad zdôvodňuje počtom sčítaných obyvateľov v rokoch 2001 a 2011, ktoré si sčítali jednotlivé mestské časti hlavného mesta a tie nesú zodpovednosť za vykazovaný stav. Tento vykázaný počet však poukazuje zjavne na nespočítaných obyvateľov v porovnaní s prihlásenými obyvateľmi v registri. 

Na porovnanie uvádzam rozdiely v počte obyvateľov v hlavnom meste podľa údajov z registra a úradu: 

okres mesto/mestská časť/ obec počty 
obyvateľov 
REGOB Štatistický úrad 
31.12.2012 rozdiel 
Bratislava I Bratislava - Staré Mesto 40660 38867 -1793 
Bratislava II Bratislava - Podunajské Biskupice 21244 21005 -239 
Bratislava II Bratislava - Ružinov 72233 69664 -2569 
Bratislava II Bratislava - Vrakuňa 19266 19489 223 
Bratislava III Bratislava - Nové Mesto 37810 36718 -1092 
Bratislava III Bratislava - Rača 19989 20068 79 
Bratislava III Bratislava - Vajnory 4742 5268 526 
Bratislava IV Bratislava - Devín 1146 1147 1 
Bratislava IV Bratislava - Devínska Nová Ves 16451 15769 -682 
Bratislava IV Bratislava - Dúbravka 34051 32780 -1271 
Bratislava IV Bratislava - Karlova Ves 34192 33082 -1110 
Bratislava IV Bratislava - Lamač 6657 6803 146 
Bratislava IV Bratislava - Záhorská Bystrica 3277 3805 528 
Bratislava V Bratislava - Čunovo 999 1063 64 
Bratislava V Bratislava - Jarovce 1476 1566 90 
Bratislava V Bratislava - Petržalka 113801 105468 -8333 
Bratislava V Bratislava - Rusovce 2861 3027 166 

Hlavné mesto disponuje za jednotlivé mestské časti nasledovnými údajmi o počte obyvateľov k 31. 12. 2013: 

Mestská časť Počet obyvateľov k 31. 12. 2013 
Ružinov 78 269 
Vrakuňa 20 489 
Podunajské Biskupice 22 408 
Petržalka 120 751 
Jarovce 1 849 
Rusovce 3 552 
Čunovo 1 147 
Nové Mesto 43 077 
Staré Mesto 42 293 
Vajnory 5 356 
Rača 21 695 
Devínska Nová Ves 17 546 
Záhorská Bystrica 4 042 
Karlova Ves 36 433 
Dúbravka 36 005 
Lamač 7 319 
Devín 1 364 
Spolu 463 595 

Rozdiely údajov v registri podľa adries s počtom (494 757) obyvateľov oproti evidencii úradu 415 589 predstavujú 79 168 obyvateľov. Rozdiel medzi údajmi z úradu a registra podľa ohlasovní za mestské časti predstavuje 36 452 obyvateľov k 31. 12. 2012. Kompletné porovnanie údajov za rok 2013 a 2014 zatiaľ nemáme k dispozícii. 
Najväčšie rozdiely medzi údajmi uvádzanými úradom a údajmi uvádzanými registrom krajských miest okrem hlavného mesta sú v mestách Žilina a Nitra. Z okresných miest sú to okresné mestá Malacky, Pezinok, Nové Zámky, Topoľčany, Zlaté Moravce, Bánovce nad Bebravou, Prievidza, Piešťany, Skalica, Ružomberok, Turčianske Teplice. 
Už koncom roka 2012 chcelo hlavné mesto riešiť uvedenú situáciu poslaneckým návrhom na zmenu a doplnenie zákona č. 564/2004 Z. z. o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Ministerstvo financií Slovenskej republiky neodporučilo riešiť situáciu poslaneckým návrhom zákona a navrhlo, že pripraví vlastný legislatívny návrh riešiaci danú problematiku. Návrh na zmenu zákona č. 564/2004 Z. z. však nebol pripravený a predložený do legislatívneho procesu ani v roku 2013, ani v roku 2014. V roku 2012 bol doplnený § 4a nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 668/2004 Z. z. v znení, podľa ktorého v roku 2013 sa na rozdeľovanie výnosu dane obciam použijú údaje o počte obyvateľov s trvalým pobytom na území obce k 1. januáru 2011. 
Oficiálnym údajom v zmysle zákona je ten, ktorý uvádza úrad. Podľa tohto stavu obyvateľstva k príslušnému roku dostáva mesto aj finančný podiel na dani z fyzických osôb od štátu v zmysle nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 668/2004 Z. z. 
Z uvedeného stavu obyvateľstva pre mesto vyplýva aj otázka financií dotýkajúca sa výnosu z podielu na daniach fyzických osôb, na ktorých sa hlavné mesto vrátane mestských častí podieľa. Tento podiel pre hlavné mesto predstavoval v roku 2011 celkom cca 127,15 mil. eur, z toho pre mesto 86,46 mil. eur a pre mestské časti 40,69 mil. eur, čo v hrubom prepočte na obyvateľa predstavuje 294 eur, z toho pre hlavné mesto cca 200 eur. V roku 2012 predstavoval celkom cca 129,214 mil. eur, čo v hrubom prepočte na obyvateľa predstavuje 298,5 eur. Ak prepočítame tento podiel na obyvateľa k uvedenému rozdielu 79 168 obyvateľov, je možno povedať, že finančná strata predstavuje cca 23,68 mil. eur o čo hlavné mesto ročne prichádza. V druhom prípade pri rozdiele 36 452 obyvateľov to predstavuje 10,88 mil. eur. 
V súčasnosti hlavné mesto vedie intenzívne rokovania s registrom, ktorý má k dispozícii údaje o počte obyvateľov k 1. januáru 2014 a je pripravený poskytnúť aj údaje k 31. 12. 2014. 
Na základe uvedených skutočností odporúčam zvážiť doplnenie nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 668/2008 Z. z. o nasledovné ustanovenie: 

I. alternatíva 
„§ 4b 
V roku 2015 sa na rozdeľovanie výnosu dane obciam podľa § 2 ods. 1 písm. a), b) a d) použijú údaje Registra obyvateľov Slovenskej republiky o počte obyvateľov s trvalým pobytom na území obce k 1. januáru 2014.“. 

II. alternatíva 
Bratislava má osobitné postavenie tým, že plní funkcie hlavného mesta, utvára podmienky na činnosť prezidenta Slovenskej republiky, Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky, ako aj na činnosť zastupiteľských orgánov iných štátov, ktoré majú sídlo v Bratislave. Bratislava plní viacero úloh, ktoré neplnia iné obce a mestá, má všetky druhy ciest vo svojom vlastníctve a nemá dostatok prostriedkov na ich údržbu. 
Vzhľadom k tomu, že existujú aj mestá a obce, ktoré vykazujú viac obyvateľov podľa údajov úradu a vzhľadom k tomu, že hlavné mesto má najväčší rozdiel v údajoch, navrhujem v roku 2015 riešiť len hlavné mesto Slovenskej republiky Bratislavu a doplniť do nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 668/2004 Z. z. nasledovné ustanovenie: 

„§ 4b 
(1) V roku 2015 sa na rozdeľovanie výnosu dane hlavnému mestu Slovenskej republiky Bratislave (ďalej len „hlavné mesto“) podľa § 2 ods. 1 písm. a), b) a d) použijú údaje Registra obyvateľov Slovenskej republiky o počte obyvateľov s trvalým pobytom na území hlavného mesta k 1. januáru 2014. 
(2) Register obyvateľov Slovenskej republiky poskytne Ministerstvu financií Slovenskej republiky a daňovým úradom údaj o počte obyvateľov hlavného mesta s trvalým pobytom na území hlavného mesta do 15. januára 2015.“. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu