B. Osobitná časť

K § 1

Definuje sa predmet zákona. Po dôkladnom zhodnotení skúseností s aplikáciou terajšej právnej úpravy a z nej vyplývajúcich problémov v  praxi, a takisto vzhľadom na skutočnosť, že súčasne s týmto návrhom zákona sa predkladá aj návrh nového katastrálneho zákona s tým, že obidva zákony sú vzájomne previazané a zároveň riešia špecifické skutočnosti súvisiace s problematikou natoľko rozdielneho charakteru, že sa javí účelným rozdeliť ju vo viacerých aspektoch do dvoch zákonov, definuje sa predmet predkladaného zákona o geodézii a kartografii výlučne na úsek geodézie a kartografie, a to na geodetické referenčné systémy, štátnu správu na úseku geodézie a kartografie, vykonávanie geodetických a kartografických činností na úseku geodézie a kartografie, informačný systém geodézie a kartografie, zriaďovanie, ochranu a odstraňovanie zariadení geodetického bodu, štandardizáciu geografických názvov a ich používanie, štátny dozor na úseku geodézie a kartografie a zodpovednosť za porušenie povinností na úseku geodézie a kartografie. Oproti predchádzajúcej právnej úprave je z pôsobnosti zákona vyňatý úsek katastra nehnuteľností, ktorý upravuje nový katastrálny zákon.

K § 2

Definujú sa základné pojmy pre potreby zákona na úseku geodézie a kartografie a pri leteckom snímkovaní. Viaceré základné pojmy boli prevzaté zo zákona č. 215/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov, resp. boli vzhľadom na časový odstup k ich pôvodným definíciám a z neho vyplývajúce novšie poznatky alebo modernejšie technológie  modifikované. 

K odseku 1 až 5 

Definujú sa základné pojmy, ktoré sú určujúce pre oblasť geodetických základov:

         – geodetický referenčný systém a jeho realizácia, 

            geodetický bod (vo všeobecnosti, nie len vo vzťahu ku geodetickým základom),
 geodetické základy ako súbor geodetických sietí rozdelených podľa svojho určenia (vrátane referenčných modelov, ktoré vyjadrujú vzťahy medzi realizáciami geodetických referenčných systémov), pričom súčasťou geodetických základov sú aj súbory zariadení a služieb, zabezpečujúcich lokalizáciu priestorových a iných informácií v geodetických referenčných systémoch,
zariadenie geodetického bodu (meračská značka, ochranný znak, resp. permanentne observujúci prístroj na geodetickom bode), ktoré je predmetom osobitnej ochrany, ako je uvedené v ďalších ustanoveniach tohto zákona. 

Na rozdiel od predchádzajúcej právnej úpravy sa upúšťa pre uvedených definíciách od označenia „záväzné“, ktoré predkladateľ považuje za nadbytočné, keďže akékoľvek ustanovenie uvedené v platnom právnom predpise je záväzné. 

Geodetické základy zabezpečujú jednotnosť, jednoznačnosť a požadovanú presnosť pre ďalej špecifikované geodetické a kartografické činnosti na úseku geodézie a kartografie, resp. na úseku katastra. Vzhľadom na skutočnosť, že na určitej množine bodov geodetických základov sú permanentne nainštalované špeciálne prístroje, bola definícia zariadenie geodetického bodu v tomto zmysle rozšírená. 

K odseku 6

Definuje sa podrobné bodové pole ako súbor geodetických bodov resp. dočasne stabilizovaných bodov. Tieto body majú podstatný význam pre mnohé úlohy pri praktických geodetických meraniach, keďže dopĺňajú body geodetických základov na hustotu umožňujúcu podrobné meranie.

K odseku 7 až 11

Definujú sa pojmy súvisiace s mapovaním a tvorbou kartografického diela:

mapovanie predstavuje súbor špecifických činností, ktorých cieľom je získanie a spracovanie údajov  potrebných  na tvorbu geografických informačných systémov, kartografických diel alebo digitálnych modelov v geodetických referenčných systémoch. 
kartografické dielo je definované ako výsledok kartografického zobrazenia častí povrchu, objektov, javov a ich vzťahov. Podľa výslednej podoby môže byť v elektronickej podobe alebo v analógovej podobe, pričom za kartografické dielo pre účely tohto zákona nemožno považovať webové alebo obdobné aplikácie a služby, ktoré len umožňujú prehliadanie kartografických diel, resp. máp alebo iných priestorových údajov výlučne v elektronickej forme.

 Podľa zobrazovaných prvkov a skutočností sa mapové dielo delí na:

základné štátne mapové dielo, pod čím treba chápať kartografické dielo súvislo zobrazujúce územie Slovenskej republiky so základným všeobecne využiteľným obsahom vyhotovené podľa jednotných zásad
tematické štátne mapové dielo ako kartografické dielo súvislo zobrazujúce územie Slovenskej republiky s tematickým obsahom prírodných, sociálno-ekonomických a technických objektov, javov alebo vzťahov, vyhotovené podľa jednotných zásad na podklade základného štátneho mapového diela alebo referenčných priestorových údajov

Špeciálnym druhom kartografického diela je vojenské štátne mapové dielo.

K odseku 12

Zavádza sa pojem Ústredný archív geodézie a kartografie ako špecializovaný verejný archív, ktorý zhromažďuje, uchováva, ochraňuje a sprístupňuje archívne dokumenty súvisiace s tvorbou máp na území Slovenskej republiky. Vzhľadom na jedinečnosť tohto archívu a na jeho význam pre štúdium  archívnych materiálov týkajúcich sa histórie geodézie, kartografie a katastra, a taktiež vzhľadom na povinnosti vydavateľov kartografických diel odovzdávať vydané diela do Ústredného archívu geodézie a kartografie je dôležité uviesť pojem Ústredný archív geodézie a kartografie medzi základnými pojmami tohto zákona.

K odseku 13 a 14

Definuje sa katalóg tried objektov základnej bázy údajov pre geografický informačný systém ako súbor informácií, ktoré popisujú skupiny objektov spravovaných v databázach informačného systému geodézie a kartografie a  definujú metódy ich zberu, typ geometrie a ich vlastnosti. 

Na úrovni katalógu tried objektov prebieha súčinnosť povinných osôb podľa zákona č. 3/2010 o národnej infraštruktúre pre priestorové informácie pri spravovaní a aktualizácii informačného systému základnej bázy údajov pre geografické informačné systémy (IS ZBGIS). 

Katalóg tried objektov vydáva a zverejňuje Úrad geodézie, kartografie a katastra SR (ďalej len „úrad“). Vzhľadom na dôležitosť katalógu pre korektnú (čo sa týka obsahu ako aj časového intervalu) aktualizáciu IS ZBGIS bude katalóg tried objektov zverejnený vo forme prílohy k vyhláške, ktorou sa vykonáva tento zákon.

Definuje sa pojem Základná báza údajov pre geografický informačný systém (ZBGIS) s ohľadom na zákon č. 3/2010 o národnej infraštruktúre pre priestorové informácie. ZBGIS je ako mapový podklad so základným všeobecne využiteľným obsahom z celého územia SR, s homogénnou presnosťou, priebežnou aktualizáciou. Od roku 2009, kedy bolo ukončené mapovanie pre ZBGIS, je podľa zákona o geodézii a kartografii označený ako lokalizačný a geometrický základ národnej infraštruktúry pre priestorové informácie. Je lokalizačným  a geometrickým  základom z územia Slovenskej republiky; to znamená, že akékoľvek zobrazenie údajov a javov na zemskom povrchu, ktoré vytvára okruh povinných osôb podľa zákona č. 3/2010, by malo využívať pod svojimi tematickými vrstvami – pri splnení požadovanej presnosti- ako kartografický podklad ZBGIS. Pokiaľ má mať takéto využitie zmysel, je nevyhnutné udržiavať ZBGIS v aktuálnom stave. Preto súčasťou (obsahom) ZBGIS sú okrem údajov zozbieraných a spravovaných úradom aj vybrané údaje, resp. atribúty zo zdrojových podkladov poskytnutých povinnými osobami podľa 3/2010. Tieto údaje zostávajú naďalej v správe povinných osôb, ktoré ich do ZBGIS poskytujú. ZBGIS je súčasťou informačného systému geodézie a kartografie. Je charakterizovaná súbormi hardvérových a softvérových komponentov, databáz a údajov s cieľom poskytovania a publikovania údajov a služieb. Keďže ZBGIS sa v návrhu tohto zákona chápe (vo svojej kartografickej interpretácii) ako základné štátne mapové dielo, sú  vybrané údaje (predovšetkým atribútové), ktoré sú garantované jednotlivými správcami nevyhnutné na zabezpečenie kompaktnosti obsahu - na správnu vizualizáciu objektov. V prípade takých objektov, ktoré sú v správe iných správcov, bude táto informácia uvedená relevantným spôsobom vo vlastnostiach objektu, rovnako aj v metaúdajoch.

K odseku 15

Definuje sa pojem tematická báza údajov pre geografický informačný systém ako súbor priestorových údajov v geodetických referenčných systémoch. Tematická báza údajov tvorí zdrojovú evidenciu podľa § 2 písm. j) zákona č. 3/2010 a vytvára a spravuje ju orgán štátnej správy v rámci svojich kompetencií na úseku geodézie a kartografie uvedených v § 4 návrhu tohto zákona. 

K odseku 16

Zavádza sa pojem geodetické a kartografické činnosti pri správe štátnych hraníc. Tieto činnosti sa vykonávajú v súlade so zákonom č. 298/1990 Z. z. o správe štátnych hraníc v úzkej súčinnosti s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky.

K odseku  17  a 18

Zavádza sa pojem letecké snímkovanie a pojem materiály leteckého snímkovania.  Pre účely tohto zákona sa pod pojmom letecké snímkovanie (na rozdiel od záväzných právnych aktov EÚ, ktoré tento pojem používajú a chápu v širšom rozsahu) rozumie také zaznamenávanie objektov a javov na zemskom povrchu, ktoré sa vykonáva prostredníctvom záznamového zariadenia z lietadla a ktorého výsledkami sú „materiály leteckého snímkovania“ (viď v ďalšom). Tento pojem sa zavádza z dôvodu, že indukuje povinnosti fyzických a právnických osôb pri vykonávaní  geodetických  a kartografických činností a pri leteckom snímkovaní vo vzťahu k subjektu povoľujúcemu letecké snímkovanie – Ministerstvu obrany Slovenskej republiky. 

Pod pojmom materiály leteckého snímkovania sa pre účely tohto zákona rozumejú výlučne letecké meračské snímky. Tento pojem je podstatný pre činnosti súvisiace so zaznamenávaním objektov a javov, ktoré sú priamo alebo nepriamo vztiahnuté k zemskému povrchu a ich následným spracovaním a vyhodnocovaním. Spracovaním a vyhodnotením materiálov leteckého snímkovania sa získavajú podklady nevyhnutné pre aktualizáciu ZBGIS. 

K odseku  19 a 20

Definujú sa pojmy Vojenský informačný systém o území a Databáza priestorových informácií o území, ktoré sú vojenským ekvivalentom informačného systému geodézie a kartografie, resp. ZBGIS a slúžia výlučne pre potreby obrany štátu.

K odseku 21

Definuje sa pojem inžinierska geodézia, zahŕňajúci celú škálu geodetických a kartografických činností osobitne v procese investičnej činnosti a v priemyselnej oblasti, ako je napr. budovanie vytyčovacích sietí pre potreby najmä investičnej výstavby, vytyčovanie a kontrolné geodetické merania stavebných alebo priemyselných objektov a zariadení, meranie ich priestorových posunov alebo pretvorení geodetickými alebo fotogrametrickými metódami a pod. Výsledky geodetických a kartografických činností, ktoré súvisia s inžinierskou geodéziou podliehajú autorizačnému overeniu. 

K odseku 21

Definuje sa pojem štandardizácia geografických názvov, pod čím rozumieme proces zabezpečujúci stanovenie názvu spolu s jeho správnou písanou podobou pre geografický objekt ako aj stanovenie podmienok na jeho používanie.

K odseku 22

Zavádza sa pojem Slovenská priestorová observačná služba (SKPOS) ako permanentná lokalizačná služba. Táto služba je geodetickej verejnosti všeobecne známa a využíva sa na určovanie priestorovej a časovo určenej polohy geodetických bodov resp. iných objektov v reálnom čase pomocou technológií globálnych  navigačných satelitných systémov. SKPOS je zároveň súčasťou aktívnych geodetických základov.

K odseku 23

Zavádza sa pojem odborná publikácia. Tento pojem je určujúcim vo vzťahu k používaniu štandardizovaných geografických názvov podľa ustanovení tohto zákona.

K § 3 

K odseku 1 až 6

Z predchádzajúcej právnej úpravy sa preberajú geodetické referenčné systémy pre určovanie polohy a ich realizácie. 

Súradnicový systém Jednotnej trigonometrickej siete katastrálnej (S-JTSK) má dve realizácie –  JTSK a JTSK03.

Postup určovania polohy bodov v realizácii JTSK prostredníctvom využívania služieb globálnych navigačných satelitných systémov je od 1.5.2013 záväzný pre všetky činnosti, ktoré súvisia s vedením a aktualizáciou súboru geodetických informácií katastra nehnuteľností a od 15.2.2014 aj pre geodetické a kartografické činnosti na úseku geodézie a kartografie, ktorých výsledky sú dokumentované v rezortných informačných systémoch a súčasne je záväzný aj pre zdokumentovanie GaK činností, ktorých výsledky sa zobrazujú alebo používajú spolu s údajmi informačného systému geodézie a kartografie alebo informačného systému katastra nehnuteľností  (napr. informačné systémy správcov inžinierskych sietí a iné tematické informačné systémy). Tento postup umožňuje jednotné dokumentovanie precíznych meraní vykonávaných prostredníctvom technológií globálnych navigačných satelitných systémov, obligatórne používaných na meranie od roku 2009, a ich jednoznačnú rekonštruovateľnosť na zemskom povrchu. Zároveň umožňuje spojenie výsledkov nových meraní s pôvodnými terestrickými meraniami, prostredníctvom ktorých bolo s vyhovujúcou presnosťou definovaných takmer 4 milióny pozemkov na zemskom povrchu. Záväzné použitie realizácie JTSK nielen v informačnom systéme katastra nehnuteľností, ale aj v iných informačných lokalizačných systémoch reagovalo na požiadavky praxe - správcov informačných systémov o území a Komory geodetov a kartografov. Používanie jednej realizácie súradnicového systému S-JTSK pre kataster a iné informačné systémy zobrazujúce veľkomierkovú úroveň podrobnosti odstránilo nejednoznačnosť v dokumentovaní výsledkov meraní v dvoch súradnicovo veľmi podobných realizáciách (JTSK, JTSK03), čo sa v praxi neosvedčilo z dôvodu generovania množstva omylov a nejasností. 

JTSK03 je realizácia, ktorá má matematicky jednoznačne definovaný vzťah k ETRS89 a je určená hlavne pre potreby transformácie medzi ETRS89 a JTSK, špeciálne pri geodetických meraniach vykonávaných prostredníctvom globálnych navigačných satelitných systémov. Reálny polohový rozdiel medzi JTSK a JTSK03 nepresahuje 1,60 m. Relatívne dĺžkové skreslenie medzi JTSK a JTSK03 nepresahuje 0,01 m/1 km. 

Pre matematicky jednoznačné určenie polohy v realizácii JTSK, ako aj pre jednoznačnú rekonštrukciu tejto polohy v teréne bez závislosti na iné terénne polohové prvky a pre súčasnú možnosť využívania presných globálnych navigačných satelitných systémov bola zadefinovaná povinnosť používania transformačného modelu, odvodeného z polohy 670 bodov Štátnej trigonometrickej siete, ktoré sú zároveň bodmi Štátnej priestorovej siete. Súradnice týchto bodov sú určené v JTSK, JTSK03 a v ETRS89 a sú zverejnené na webovom sídle úradu. Ostatné body Štátnej trigonometrickej siete, body podrobného polohového bodového poľa a iné meračské body, ktorých súradnice boli určené v S-JTSK prostredníctvom pôvodných terestrických meraní možno v súčasnosti využívať iba na analýzu a rekonštrukciu pôvodných terestrických meraní.

Zadefinovaná technológia predstavuje zásadný prínos najmä pre spravovanie informačného systému katastra nehnuteľností tým, že umožňuje bez matematicky nedefinovateľného deformovania zapracovanie precíznych meraní hraníc pozemkov vykonaných výlučne v podmienkach Európskeho terestrického referenčného systému, ich jednoznačné zdokumentovanie v štátnom referenčnom lokalizačnom systéme používanom pre katastrálne meranie od roku 1928 a súčasne ich implementovanie do platných katastrálnych máp akejkoľvek kvality, t. j. do najnovších máp, ako aj do máp v katastrálnych územiach mapovaných v uhorských historických systémoch v 19. storočí. Technológia využíva na dokumentovanie jediný súradnicový systém, čo zásadne znižuje vplyv ľudského faktora na kvalitu lokalizačných údajov. Týmto spôsobom sa podarilo spojiť využitie najmodernejších technológií s údajovou základňou vznikajúcou viac ako 150 rokov v rozličných geodetických systémoch.

K odseku 7 až 8

Rezortná transformačná služba je ustanovená ako služba zabezpečujúca jednoznačnosť a jednotnosť transformovania  súradníc bodov medzi realizáciami  ETRS89 a JTSK. Je publikovaná ako všeobecne dostupná webová aplikácia. Používanie iných druhov transformácií (algoritmov) je podmienené ich korektnosťou vzhľadom k Rezortnej transformačnej službe. 

Určuje sa záväzná transformácia súradníc geodetických bodov, dočasne stabilizovaných bodov a podrobných bodov z  realizácie geodetického referenčného systému ETRS89 do realizácie JTSK prostredníctvom Rezortnej transformačnej služby. Umožňuje sa používať aj iné transformácie, poskytujúce požadovanú presnosť. 

K odseku  9 a 10

Z predchádzajúcej právnej úpravy sa preberajú geodetické referenčné systémy pre určovanie výšky a tiažového zrýchlenia. Vzhľadom na skutočnosť, že realizácie týchto geodetických referenčných systémov na rozdiel od realizácií S-JTSK sú „dynamické“ a budú sa v dohľadnej dobe aktualizovať, nie je vhodné fixovať ich v tomto zákone. Tieto realizácie budú podrobne upravené vo všeobecne záväznom právnom predpise. 

K § 4

Definuje sa štátna správa na úseku geodézie a kartografie, ktorú vykonáva úrad, Ministerstvo obrany Slovenskej republiky, Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky, Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky, Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Dopravný úrad a okresné úrady ako miestne orgány štátnej správy. 

Úrad ako ústredný orgán štátnej správy má vo svojej kompetencii najviac činností, ktoré pokrývajú celú šírku úseku geodézie a kartografie, ako 

vypracovávanie koncepcií smerov rozvoja  geodetických a kartografických činností, ktoré sa vykonávajú pre potreby štátu, pričom vo zvýšenej miere sa sústreďuje na koncepcie rozvoja geodetických základov, základnej bázy údajov pre geografický informačný systém, štandardizácie geografických názvov, resp. katastra nehnuteľností; v týchto oblastiach sa aktívne zúčastňuje aj medzinárodnej spolupráce a takisto riadi a koordinuje výskum a rozvoj týchto okruhov problematiky na úseku geodézie a kartografie,
určovanie kvalitatívnych podmienok na vykonávanie niektorých geodetických a kartografických činností; takéto činnosti sú  presne špecifikované v § 4 ods. f),
zabezpečovanie zriaďovania a aktualizácie geodetických základov, 
spravovanie a zabezpečovanie rozvoja informačného systému geodézie a kartografie,
 štandardizovanie geografických názov a určovanie podmienok na ich používanie 
výkon štátneho dozoru nad dodržiavaním tohto zákona; štátnemu dozoru podliehajú fyzické osoby a právnické osoby, ktorým tento zákon ukladá povinnosť (pozri § 9 a § 10),  
ďalšie kompetencie uvedené v § 4.

Ministerstvo obrany Slovenskej republiky má vo svojej kompetencii činnosti na úseku geodézie a kartografie súvisiace s potrebami obrany štátu a s leteckým  snímkovaním. 

Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky má vo svojej kompetencii činnosti na úseku geodézie a kartografie súvisiace s potrebami leteckej civilnej dopravy a s tvorbou a aktualizáciou štátneho mapového diela s tematickým obsahom cestnej dopravy, železničnej dopravy, leteckej civilnej dopravy, vodnej dopravy a spojov.

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky má vo svojej kompetencii činnosti na úseku geodézie a kartografie súvisiace s tvorbou, aktualizáciou a vydávaním tematického štátneho mapového diela s tematickým obsahom lesného hospodárstva.

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky má vo svojej kompetencii činnosti na úseku geodézie a kartografie súvisiace s tvorbou, aktualizáciou a vydávaním tematického štátneho mapového diela s tematickým obsahom geologickej mapy, mapy základných sídelných jednotiek, vodného hospodárstva a podstatných zložiek životného prostredia.

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky  určuje záväzné geodetické referenčné systémy a ich realizácie pre potreby správy štátnych hraníc a spravuje hraničné dokumentárne diela.

Dopravný úrad má vo svojej kompetencii určovanie geodetických referenčných systémov pre potreby civilného letectva, správu a tvorbu tematickej bázy údov pre geografické informačné systémy s tematickým obsahom civilného letectva a povoľovanie leteckých prác pre letecké snímkovanie podľa osobitného predpisu ( tieto činnosti upravuje letecký zákon).

 Okresný úrad má vo svojej kompetencii činnosti na úseku geodézie a kartografie vypracúvanie písomných stanovísk k názvom geografických objektov na základe stanoviska obce v rámci svojej územnej pôsobnosti.   

K § 5

Určujú sa geodetické a kartografické činnosti. Z návrhu zákona boli vyňaté obdobné geodetické a kartografické činnosti, ktorých výsledky sa preberajú do informačného systému katastra nehnuteľností, resp. súvisia s katastrom nehnuteľností. Taxatívne sú vymenované geodetické a kartografické činnosti. Medzi geodetické a kartografické činnosti sú zaradené aj činnosti súvisiace s tvorbou a správou tematických báz údajov/geografických informačných systémov pre potreby štátnych orgánov resp.pre potreby obrany štátu.

Geodetickými a kartografickými činnosťami pre potreby tohto zákona sú: 

zriaďovanie geodetických bodov,  aktualizácia údajov o geodetických bodoch a budovanie vytyčovacích sietí,
meranie a zobrazenie objektov, ktoré sú obsahom tematických štátnych mapových diel a tematických mapových diel s veľkou mierkou, medzi ktoré patrí  technická mapa mesta, základná mapa letiska, základná mapa diaľnice, jednotná železničná mapa, základná mapa závodu, základná mapa rýchlodráhy a mapa podzemných inžinierskych sietí,
vytyčovanie a kontrolné meranie dodržiavania priestorovej polohy stavebných objektov, meranie posunov a pretvorení stavebných objektov a technologických zariadení,
podrobné vytyčovanie a kontrola geometrických parametrov stavebných a priemyselných objektov  a zariadení, meranie a zobrazenie predmetov skutočného vyhotovenia stavby,
tvorba a správa tematickej bázy údajov pre geografické informačné systémy, ktoré sú budované a aktualizované pre potreby štátnych orgánov a orgánov územnej samosprávy, 
správa základnej bázy údajov pre geografický informačný systém,
tvorba základného štátneho mapového diela,
tvorba a správa databázy priestorových informácií o území,
spracovanie materiálov leteckého snímkovania prostredníctvom leteckej fotogrametrie 
 
K § 6
 
Stanovuje sa spôsobilosť na základe dosiahnutého vzdelania a praxe v odbore geodézia a kartografia pre fyzické osoby a právnické osoby vykonávajúce geodetické a kartografické činnosti. Na vykonávanie taxatívne vymenovaných geodetických a kartografických činností sú stanovené podmienky vzdelania a praxe v odbore geodézia a kartografia; geodetické a kartografické činnosti uvedené v § 5 tohto zákona, ktoré nie sú v tomto ustanovení zahrnuté, môžu vykonávať aj tie fyzické a právnické osoby, ktoré nespĺňajú podmienky vzdelania a praxe v odbore geodézia a kartografia.
Spôsobilosť vykonávať vymedzené geodetické a kartografické činnosti má fyzická osoba, ktorá má vysokoškolské vzdelanie aspoň prvého stupňa v odbore geodézia a kartografia alebo odborné stredné geodetické a kartografické vzdelanie alebo rozhodnutie o uznaní odbornej kvalifikácie podľa osobitného predpisu  a je buď zamestnancom fyzickej osoby, spĺňajúcej zákonom stanovené podmienky (živnostník), resp. je zamestnancom právnickej osoby, ktorá má oprávnenie na výkon geodetických a kartografických činností (viď nasledujúci odsek).
Pri právnických osobách spôsobilosť vykonávať geodetické a kartografické činnosti podľa osobitného predpisu má právnická osoba, ktorej zodpovedný zástupca spĺňa podmienky uvedené v predchádzajúcom odseku a má tri roky praxe v odbore geodézia a kartografia, alebo má prax v odbore geodézia a kartografia uznanú podľa rozhodnutia vydaného na základe osobitného predpisu, pričom geodetické a kartografické činnosti právnická osoba vykonáva prostredníctvom kvalifikovaných fyzických osôb, podľa odseku 1 tohto paragrafu.
 
K § 7
 
Stanovuje sa okruh geodetických a kartografických činností, ktoré podliehajú  autorizačnému overeniu. Oprávnenie na autorizačné overenie sa  udeľuje fyzickým osobám podľa zákona č. 216/1995 Z. z. o Komore geodetov a kartografov v znení neskorších predpisov. Z povinnosti autorizačného overenia geodetických a kartografických činností podľa hore uvedeného zákona sa v návrhu zákona vyníma zriaďovanie bodov geodetických základov, správa základnej bázy údajov pre geografický informačný systém a tvorba základného štátneho mapového diela. Tieto činnosti, keďže sú výlučne vykonávané podľa osobitných technických predpisov spravidla právnickou osobou zriadenou úradom, budú autorizované v osobitnom režime; to znamená, že musia byť autorizačne overené zamestnancom právnickej osoby zriadenej úradom, ktorému úrad udelí oprávnenie na autorizáciu vyššie uvedených činností.
 
K § 8
 
Stanovujú sa podmienky pre vstup a vjazd na cudzie nehnuteľnosti osobám vykonávajúcim geodetické a kartografické činnosti podľa tohto zákona, znalcom v odbore geodézia a kartografia alebo osobám, ktoré tieto činnosti kontrolujú. Špeciálnemu režimu budú podliehať osoby, vstupujúce alebo vchádzajúce na nehnuteľnosti určené na obranu a ochranu vnútorného poriadku a bezpečnosti štátu, ako aj na nehnuteľnosti, ktoré sú súčasťou železničnej infraštruktúry.
 
K § 9
 
Definujú sa povinnosti fyzických osôb a právnických osôb pri vykonávaní taxatívne vymenovaných geodetických  a kartografických činností a pri vykonávaní leteckého snímkovania. Tieto povinnosti sú podľa ustanovení tohto zákona predmetom štátneho dozoru s príslušnými konzekvenciami.
 
K odseku 1
 
Určujú sa povinnosti fyzických osôb a právnických osôb - činnosti podľa § 6 písm. a) až g) – vyplývajúce z kompetencií úradu ako ústredného orgánu štátnej správy na úseku geodézie a kartografie. Tieto povinnosti majú fyzické osoby a právnické osoby  vo vzťahu k úradu, resp. k príslušnému okresnému úradu.
 
K odseku 2
 
Určujú sa povinnosti fyzických osôb a právnických osôb ktoré vykonávajú letecké snímkovanie – vyplývajúce z kompetencií Ministerstva obrany Slovenskej republiky na úseku štátnej správy podľa § 4 odsek 3 návrhu zákona. Tieto povinnosti majú fyzické osoby a právnické osoby  vo vzťahu k Ministerstvu obrany Slovenskej republiky.
 
K § 10
 
Stanovujú sa povinnosti fyzických osôb a právnických osôb pri vydávaní kartografických diel. Tieto povinnosti sú podľa ustanovení tohto zákona predmetom štátneho dozoru s príslušnými konzekvenciami.
Fyzické osoby a právnické osoby sú povinné pri použití kartografického diela alebo jeho časti, ktorého vydavateľom je úrad, resp. pri použití kartografického diela alebo jeho časti, alebo podkladov  z Ústredného archívu geodézie a kartografie uviesť tieto skutočnosti  na nimi vydanom kartografickom diele alebo publikácii spôsobom uvedeným v tomto paragrafe. Fyzické osoby a právnické osoby sú taktiež povinné bezodplatne odovzdať kartografické dielo v analógovej podobe alebo v elektronickej podobe v stanovenej lehote Ústrednému archívu geodézie a kartografie a osobitnému archívu zriadenému Ministerstvom obrany Slovenskej republiky. 
Podrobnosti o odovzdávaní kartografických diel Ústrednému archívu geodézie a kartografie budú upravené vo všeobecne záväznom právnom predpise.
 
K § 11
 
Definuje sa informačný systém geodézie a kartografie ako informačný systém verejnej správy podľa osobitného zákona( zákon č. 275/2006 Z.z. v znení zákona č. 570/2009 Z.z.). Stanovuje sa správca a prevádzkovateľ informačného systému geodézie a kartografie, pričom v správcom informačného systému je úrad a prevádzkovateľom právnická osoba zriadená úradom – Geodetický a kartografický ústav Bratislava. 
Rozsah informačného systému je rozšírený aj o dokumentačné materiály slúžiace pre potreby geodézie a kartografie, ktoré neboli vyhotovené v elektronickej  podobe.
 
K § 12

Definuje sa obsah informačného systému geodézie a kartografie, ktorý sa skladá z troch čiastkových informačných subsystémov, a to:

z informačného systému geodetických základov, slúžiaceho na výkon správy geodetických základov a poskytovanie a publikovanie vybraných údajov, 
z informačného systému základnej bázy údajov pre geografický informačný systém s cieľom poskytovania a publikovania priestorových údajov a služieb priestorových údajov  a 
z metainformačného  systému geodézie a kartografie s cieľom poskytovania metaúdajov z celého informačného systému geodézie a kartografie. 
Navrhovaná právna úprava popisuje reálny stav informačného systému, ktorého funkčnosť je indikovaná vzájomnou interakciou troch čiastkových subsystémov. Prakticky preto nedochádza k žiadnemu deleniu informačného systému.

K § 13

Upravuje sa poskytovanie údajov a služieb  z informačného systému geodézie a kartografie. Vybrané údaje a služby sa poskytujú fyzickým osobám alebo právnickým osobám na základe zmluvy. 

Taxatívne sa vymedzuje zdrojová evidencia súborov priestorových údajov a služieb priestorových údajov, ktorú je prevádzkovateľ povinný poskytovať pre národnú infraštruktúru pre priestorové informácie. Sú to súbory a služby priestorových údajov, a to 

základná báza údajov pre geografický informačný systém, 
geografické názvoslovie, 
digitálny model reliéfu, 
ortofotosnímky, 
základné štátne mapové diela a 
geodetické body geodetických základov.
K § 14
 
Upravuje sa spôsob poskytovania údajov a služieb z informačného systému geodézie a kartografie. 
Údaje a služby sú poskytované bezodplatne alebo za úhradu. 
Údaje a služby z informačného systému  sú pre verejnú správu a pre fyzickú a právnickú osobu, plniacu  úlohy pre verejnú správu na základe zmluvy poskytované bezodplatne. Údaje a služby pre národnú infraštruktúru pre priestorové informácie, ktoré sú poskytované bezodplatne, vymedzuje osobitný predpis. Druh a výšku úhrady za údaje a služby, ktoré nie sú poskytované bezodplatne, úrad podrobnejšie upraví všeobecne záväzným právnym predpisom. 
 
K § 15
 
Upravuje sa súčinnosť prevádzkovateľa informačného systému základnej bázy údajov pre geografický informačný systém a povinných osôb podľa zákona č. 3/2010 Z. z. o národnej infraštruktúre pre priestorové informácie pri využívaní údajov a služieb informačného systému základnej bázy údajov pre geografický informačný systém. 
Stanovuje sa rozsah údajov na úrovni podrobnosti katalógu tried objektov, ktoré je prevádzkovateľ informačného systému oprávnený požadovať od povinných osôb, a takisto súbory priestorových údajov a služby priestorových údajov poskytovaných prevádzkovateľom z  informačného systému. 
Stanovuje sa povinnosť zákonom vymedzených povinných osôb poskytnúť bezodplatne prevádzkovateľovi informačného systému ZBGIS materiály leteckého snímkovania a ich orientačné parametre na využitie pre IS ZBGIS. Rámcovo sa stanovujú údaje, ktoré je podľa katalógu tried objektov prevádzkovateľ IS ZBGIS oprávnený požadovať od povinnej osoby. 

K § 16 a 17

Stanovujú sa práva a povinnosti fyzickej osobe zriadenej úradom, ktorá zriaďuje, spravuje, obnovuje a odstraňuje zariadenia bodov geodetických základov, fyzickým osobám a právnickým osobám, ktoré zriaďujú alebo obnovujú zariadenia bodov podrobného polového  bodového poľa, a takisto práva a povinnosti vlastníkov, nájomcov alebo správcov nehnuteľností, na ktorých sa nachádzajú zariadenia geodetických bodov geodetických základov, resp. zariadenie bodov podrobného polohového bodového poľa. 

Vo zvláštnych prípadoch (body geodetických základov) môže byť ochrana zariadení týchto bodov zabezpečená aj vymedzením ich ochranného územia. Ak pri činnostiach pri zriaďovaní, spravovaní, obnovovaní alebo odstraňovaní zariadení bodov geodetických základov vznikne kolízia s inými zákonom chránenými záujmami, právnická osoba zriadená úradom koná v súčinnosti s tými orgánmi štátnej správy, do ktorých pôsobnosti patrí ochrana takýchto záujmov.

K § 18

Ustanovujú sa kompetencie úradu pri štandardizácii geografických názvov, ktoré sú obsahom informačného systému základnej bázy údajov pre geografický informačný systém, vžitých podobách slovenských názvov sídelných a nesídelných geografických objektov a špecifických sídelných objektov z územia mimo Slovenskej republiky a názvov mimozemských objektov, ako aj o spôsobe prepisu názvov geografických objektov a špecifických sídelných objektov z územia mimo Slovenskej republiky z krajín používajúcich inú než latinkovú abecedu a iný než latinkový systém písma do latinky.

Ustanovenie upravuje, akú podobu nesmie mať štandardizovaný názov a zároveň sa ustanovujú výnimky z tohto pravidla (ide napríklad o prípady, keď druhové označenie je súčasťou názvu).

K § 19

Ustanovuje sa záväznosť používania štandardizovaných geografických názvov pre vydavateľov kartografických diel, odborných publikácií, turistickej literatúry, učebníc, na používanie v tlači a iných prostriedkoch masovej komunikácie a v úradnej činnosti orgánov verejnej správy v slovenskom jazyku ako aj v cudzom jazyku.

Jednoznačne sa ustanovuje, čo sa považuje za zásah do štandardizovanej podoby názvu. Je to z dôvodu, aby sa názov ľubovoľne bez stanovenia pravidiel nemenil; objekt prostredníctvom takto pretvoreného názvu nemusí byť správne identifikovaný. Ustanovenia sú naformulované v súlade s odporúčaním na úrovni OSN uprednostniť používanie úradných názvov, ktorými sú štandardizované geografické názvy. Predmetným ustanovením nie sú dotknuté práva príslušníkov národnostných menšín. Geografické názvy, ktoré sú vžité a zaužívané v jazyku národnostnej menšiny nie sú predmetom tohto zákona. 

K § 20 

Ustanovuje sa štátny dozor nad dodržiavaním tohto zákona. Predmetom štátneho dozoru je dodržiavanie povinností ustanovených v zákone. Predmetom štátneho dozoru nie je kontrola dodržiavania presnosti pri vykonávaní geodetických a kartografických činností v inžinierskej geodézii. Štátny dozor je vykonávaný úradom prostredníctvom katastrálnej inšpekcie.

K § 21

Ustanovuje sa subjekt, ktorý podlieha štátnemu dozoru. Predmetom štátneho dozoru je fyzická a právnická osoba, ktorej tento zákon ukladá povinnosť podľa § 9, § 10, § 15 a § 19.

K § 22

Štátny dozor vykonáva úrad prostredníctvom zamestnancov úradu, inšpektorov. Inšpektor, ktorý vykonáva štátny dozor, musí mať osobitnú odbornú spôsobilosť na autorizačné a úradné overovanie výsledkov geodetických a kartografických činností alebo osobitnú odbornú spôsobilosť rozhodovať o vklade podľa zákona o katastri nehnuteľností.

K § 23

Ustanovuje sa postup pri výkone štátneho dozoru. Celý paragraf je konštruovaný ako povinnosti a oprávnenia  inšpektora. Upravuje sa povinnosť inšpektora oznámiť pri začatí štátneho dozoru  jeho predmet a účel, povinnosť vypracovať záznam z vykonaného štátneho dozoru, v prípade ak nebolo zistené porušenie povinností, povinnosť vypracovať protokol o výsledku vykonaného štátneho dozoru, v prípade ak bolo zistené porušenie povinností, vrátane priebežného a čiastkového protokolu v prípade ak predmet štátneho dozoru je osobitý alebo náročný. Upravuje sa právo kontrolovanému subjektu predkladať inšpektorovi námietky proti zisteným porušeniam. Ďalšou povinnosťou inšpektora je vyhodnotiť námietky vznesené kontrolovaným subjektom a postup pri akceptovaní prípadne neakceptovaní námietok. 

V druhom odseku sa ukladá povinnosť kontrolovanému subjektu poskytnúť súčinnosť inšpektorovi, ktorá zodpovedá  jeho zákonným oprávneniam. Osobitnou činnosťou pri výkone štátneho dozoru je geodetická a kartografická činnosť spočívajúca v kontrolnom meraní, pri ktorej môže inšpektor obmedziť vlastníka alebo inú oprávnenú osobu v rozsahu nevyhnutnom na vykonanie štátneho dozoru.   

K § 24

Ustanovujú sa povinnosti štátnych orgánov, orgánov územnej samosprávy, iných orgánov verejnej správy a iných právnických a fyzických osôb vo vzťahu k výkonu štátneho dozoru. 

K § 25

Ustanovenie  upravuje výsledný materiál z vykonanej kontroly, ktorou boli zistené nedostatky - protokol,   ako aj výsledný materiál z kontroly, ktorou nedostatky zistené neboli – záznam; upravujú sa aj náležitosti zápisnice o prerokovaní protokolu, v ktorej inšpektor ukladá kontrolovanému subjektu povinnosti spočívajúce v určenej lehote prijať opatrenia na odstránenia zistených nedostatkov a predložiť správu o splnení opatrení na odstránenie nedostatkov a ich príčin.

K § 26 až 29

Taxatívne sa uvádzajú priestupky pre fyzické osoby, resp. iné správne delikty pre fyzické osoby – podnikateľov a právnické osoby na úseku geodézie a kartografie a ich prerokovanie katastrálnou inšpekciou alebo Ministerstvom obrany Slovenskej republiky. 

Pre fyzické osoby a právnické osoby vykonávajúce geodetické a kartografické činnosti zákon ustanovuje ich povinnosti. Pri uvedených činnostiach je potrebné dodržiavať ustanovené kvalitatívne podmienky, ako aj používanie a odovzdávanie údajov informačného systému geodézie a kartografie. 

Ustanovujú sa skutkové podstaty priestupkov a iných správnych deliktov na úseku geodézie a kartografie, a to zvlášť priestupkov spôsobených fyzickými osobami a zvlášť pre porušenia povinností spôsobené fyzickou osobou – podnikateľom alebo právnickou osobou. Taktiež sa ustanovujú sankcie za spáchanie priestupkov, pričom sa ustanovuje horná hranica peňažnej sankcie. Zároveň sa zavádza možnosť uložiť pokutu aj opakovane.

Priestupky, resp. iné správne delikty, ktorých sa dopustia fyzické, fyzické osoby - podnikatelia a právnické osoby vykonávajúce letecké snímkovanie sú v kompetencii Ministerstva obrany Slovenskej republiky. 

Na prerokovanie priestupku fyzických osôb sa vzťahuje zákon Slovenskej národnej rady  č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov. Na prerokovanie porušenia povinností fyzickou osobou – podnikateľom alebo právnickou osobou sa vzťahuje správny poriadok.

K § 30

Ustanovujú sa prechodné ustanovenia o oprávnení vydanom fyzickej osobe podľa osobitného predpisu (zákon NR SR č. 215/1995 Z. z.) pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona a o konaní o priestupkoch a porušení poriadku, začatými pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona.

K § 31

Definujú sa splnomocňovacie ustanovenia. Úrad resp. Ministerstvo obrany Slovenskej republiky, Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky a Dopravný úrad  podrobnejšie upravia vykonávacími predpismi vybrané ustanovenia uvedené v tomto paragrafe.

K § 32

Preberajú sa právne akty Európskych Spoločenstiev a Európskej únie podľa prílohy.

K § 33

Zrušujú sa zákon č. 215/1995 Z. z. a vyhláška Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. 300/2009 Z. z.  v znení neskorších predpisov. 

K Čl. II

K bodu 1

Zmena ustanovenia súvisí so samostatným definovaním geodetických a kartografických činností na úseku geodézie a kartografie v návrhu nového zákona o geodézii a kartografii a geodetických a kartografických činností na úseku katastra nehnuteľností v návrhu nového zákona o katastri nehnuteľností. V zmysle návrhu novely zákona NR SR č. 216/1995 Z. z. o Komore geodetov a kartografov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o Komore geodetov a kartografov“), s prihliadnutím na zmeny vyplývajúce z návrhu zákona o katastri nehnuteľností a návrhu zákona o geodézii a kartografii, Komora geodetov a kartografov bude naďalej združovať geodetov a kartografov, ktorí autorizačne overujú všetky geodetické a kartografické činnosti. 

V nadväznosti na úpravu geodetických a kartografických činností na úseku katastra v návrhu nového zákona o katastri nehnuteľností, fyzické osoby, ktoré autorizačne overujú výsledky geodetických a kartografických činností na úseku katastra nehnuteľností, nebudú musieť byť povinne členmi Komory geodetov a kartografov. Z uvedeného vyplýva, že členskú základňu Komory geodetov a kartografov budú tvoriť fyzické osoby zapísané do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov podľa § 4 zákona o Komore geodetov a kartografov ako povinní členovia a fyzické osoby, ktoré autorizačne overujú výsledky geodetických a kartografických činností na úseku katastra nehnuteľností ako dobrovoľní členovia.

K bodu 2

Ustanovuje sa, že členstvo v Komore geodetov a kartografov je povinné pre geodetov a kartografov, ktorí autorizačne overujú výsledky geodetických a kartografických činností na úseku geodézie a kartografie. Právo geodetov a kartografov, ktorí autorizačne overujú výsledky geodetických a kartografických činností na úseku katastra, uchádzať sa o členstvo v Komore geodetov a kartografov nie je dotknuté, to znamená, že títo môžu naďalej zostať členmi Komory geodetov a kartografov. Doteraz bolo členstvo v Komore geodetov a kartografov podmienkou oprávnenia autorizačne overovať geodetické a kartografické činnosti. Nová práva úprava rozdeľuje geodetické a kartografické činnosti na úseku katastra nehnuteľností a geodetické a kartografické činnosti na úseku geodézie a kartografie, pričom podmienkou oprávnenia autorizačne overovať výsledky geodetických a kartografických činností na úseku katastra je zápis do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov, ktorý oproti doterajšej právnej úprave vedie Úrad geodézie, kartografie a katastra SR (ďalej len „Úrad“). Z tohto dôvodu nie je potrebné ustanovovať povinné členstvo v Komore geodetov a kartografov aj pre geodetov a kartografov, ktorí autorizačne overujú výsledky geodetických a kartografických činností na úseku katastra nehnuteľností.

K bodu 3 

V nadväznosti na úpravu členstva v Komore geodetov a kartografov je potrebné ustanoviť, ktorým okamihom vzniká členstvo autorizovanému geodetovi a kartografovi, ktorý autorizačne overuje výsledky geodetických a kartografických činností na úseku geodézie a kartografie a ktorým okamihom vzniká dobrovoľné členstvo autorizovanému geodetovi a kartografovi, ktorý autorizačne overuje výsledky geodetických a kartografických činností na úseku katastra nehnuteľností. Podrobnosti o dobrovoľnom členstve v Komore geodetov a kartografov upravia stanovy Komory geodetov a kartografov.

K bodu 4

Ustanovenie upravuje, že disciplinárne konanie môže viesť Komora geodetov a kartografov voči všetkým jej členom, dobrovoľným aj povinným. Zároveň sa odstraňuje terminologický nesúlad tohto ustanovenia s ustanovením zákona o disciplinárnej zodpovednosti.

K bodu 5

V platnej právnej úprave je zrejmý rozpor medzi § 3 ods. 2 a § 11 ods. 2 písm. d), podľa ktorého valné zhromaždenie Komory geodetov a kartografov schvaľuje výšku úhrady za vykonanie kvalifikačnej skúšky a výšku úhrady za vydanie oprávnenia na vykonávanie činností autorizovaného geodeta a kartografa. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby určovanie výšky úhrady patrilo výlučne do kompetencie Komory geodetov a kartografov a jej orgánov. Zároveň nie je dôvod, aby Úrad zasahoval do procesu určenia výšku úhrady za vykonanie kvalifikačnej skúšky pred Komorou geodetov a kartografov a za vydanie oprávnenia na vykonávanie činností autorizovaného geodeta a kartografa, nakoľko napríklad oprávňovať na vykonávanie činností autorizovaného geodeta a kartografa na úseku katastra nehnuteľností bude osvedčenie vydané Úradom.

Neprimeraná výška úhrady za vykonanie kvalifikačnej skúšky, ktorá je podmienkou vykonávania danej činnosti, by mohla predstavovať prekážku vstupu na trh poskytovania daných geodetických a kartografických prác. Bariéry vstupu môžu odradiť niektoré subjekty o uchádzanie sa o vykonanie kvalifikačnej skúšky, čo by mohlo viesť k zníženiu intenzity súťaže na danom trhu v dôsledku nižšieho počtu konkurentov a tým k negatívnemu dopadu na spotrebiteľov. Keďže vykonávanie kvalifikačných skúšok by nemalo byť podnikaním, úhrada za kvalifikačnú skúšku by mala byť stanovená tak, aby komora z vykonávania kvalifikačných skúšok nedosahovala zisk. Zároveň ustanovením úhrady na úrovni, ktorá zodpovedá nákladom na vykonávanie skúšok, sa zabráni tomu, aby bola výška úhrady ustanovená v neprimeranej výške pôsobiacej ako bariéra vstupu na trh. 

K bodu 6

V nadväznosti na návrh nového zákona o katastri nehnuteľností sa menia podmienky na zápis fyzických osôb do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov. Podmienkami zápisu do zoznamu sú spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu, bezúhonnosť, kvalifikačná skúška zložená pred Komorou geodetov a kartografov a sľub.

K bodu 7

Zavádza sa tzv. tichý súhlas v nadväznosti na zákon č. 136/2010 Z. z. o službách na vnútornom trhu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorým bola do právneho poriadku Slovenskej republiky transponovaná Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (Ú.v. EÚ L 376, 27.12.2006). Právna úprava obsiahnutá v ustanovení znamená, že ak Komora geodetov a kartografov opomenie zapísať fyzickú osobu do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov v lehote podľa zákona, pričom fyzická osoba splnila všetky podmienky vyžadované zákonom, fyzická osoba sa považuje za zapísanú do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov bez ohľadu na to, či bola po splnení podmienok vyžadovaných na výkon činnosti autorizovaného geodeta a kartografa v stanovenej lehote aj fyzicky zapísaná do tohto zoznamu.

K bodu 8 a 9

Legislatívno-technická úprava. V nadväznosti na úpravu geodetických a kartografických činností na úseku geodézie a kartografie v návrhu zákona o geodézii a kartografii je potrebné upraviť poznámku pod čiarou a k nej zodpovedajúci odkaz.

K bodu 10 a 11

Ustanovenia je potrebné upraviť v nadväznosti na samostatné definovanie geodetických a kartografických činností na úseku katastra nehnuteľností a geodetických a kartografických činností na úseku geodézie a kartografie a úpravu týchto činností samostatnými zákonmi. 

K bodu 12

Vznik členstva v Komore geodetov a kartografov je upravený v § 2 ods. 2 zákona o Komore geodetov a kartografov. Z tohto dôvodu bolo potrebné ustanovenie vypustiť z § 4 zákona o Komore geodetov a kartografov.

K bodu 13

V kompetencii Komory geodetov a kartografov naďalej ostáva vydávanie okrúhlej pečiatky pre autorizovaných geodetov a kartografov, ktorí autorizačne overujú geodetické a kartografické činnosti na úseku geodézie a kartografie podľa § 5 návrhu nového zákona o geodézii a kartografii. Ustanovenie je potrebné upraviť aj vzhľadom na skutočnosť, že doteraz bol popis okrúhlej pečiatky upravený vo vyhláške Úradu geodézie, kartografie a katastra SR č. 300/2009 Z. z., ktorou sa vykonáva zákon o geodézii a kartografii v znení neskorších predpisov, a to aj napriek tomu, že okrúhlu pečiatku vydávala Komora geodetov a kartografov.

K bodu 14 až 18

Ustanovenia je potrebné upraviť vzhľadom na skutočnosť, že návrhom nového zákona o katastri nehnuteľností a návrhom nového zákona o geodézii a kartografii došlo k osobitnému definovaniu geodetických a kartografických činností na úseku katastra nehnuteľností a osobitnému definovaniu geodetických a kartografických činností na úseku geodézie a kartografie, pričom sa menia podmienky, ktoré je potrebné splniť, aby mohol geodet a kartograf tieto činnosti vykonávať.

K bodu 19 a 20

Navrhovaná právna úprava vyplynula z rokovania Úradu so zástupcami Komory geodetov a kartografov v nadväznosti na vypracovanie návrhov nových právnych predpisov na úseku katastra nehnuteľností a na úseku geodézie a kartografie. Kompetencia vydať skúšobný poriadok, ktorý upraví podmienky a priebeh kvalifikačnej skúšky pred skúšobnou a autorizačnou komisiou, sa presúva z kompetencie valného zhromaždenia do kompetencie predstavenstva Komory geodetov a kartografov.

K bodu 21

Technická úprava, stanovuje sa výška pokuty v eurách.

K bodu 22

Dopĺňajú sa prechodné a záverečné ustanovenia.

K bodu 23

Slová „Etický kódex autorizovaného geodeta a kartografa“ je potrebné nahradiť slovami „Etický kódex  člena komory“ v nadväznosti na skutočnosť, že členmi Komory geodetov a kartografov budú môcť byť popri autorizovaných geodetoch a kartografoch na úseku geodézie a kartografie aj autorizovaní geodeti a kartografi na úseku katastra nehnuteľností.

K Čl. III

Navrhuje sa novela zákona o živnostenskom podnikaní, ktorá vyplýva z návrhu nového zákona o geodézii a kartografii.

K bodu 1

Dopĺňajú sa prechodné ustanovenia.

K bodu 2

Dopĺňa sa príloha č. 2 Viazané živnosti v skupine 214 o geodetické a kartografické činnosti na úseku katastra nehnuteľností.

K bodu 3

Dopĺňa sa príloha č. 2 Viazané živnosti v skupine 214 o geodetické a kartografické činnosti na úseku geodézie a kartografie.

K Čl. IV

Navrhuje sa účinnosť zákona.