Návrh
VYHLÁŠKA
Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 

z ......... 2015,

ktorou sa vykonáva zákon č. .../2015 Z. z. o geodézii a kartografii  a o zmene a doplnení niektorých zákonnov

Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) podľa               § 31 ods. 1 zákona č. .../2015 Z. z. o geodézii a kartografii a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon“) ustanovuje:

 § 1
Predmet úpravy

Touto vyhláškou sa ustanovujú podrobnosti o:

a)	parametroch geodetických referenčných systémov a  realizáciách geodetických referenčných systémov okrem potrieb obrany štátu, potrieb správy štátnych hraníc a potrieb civilného letectva,
b)	podmienkach používania alternatívnych transformačných algoritmov k Rezortnej transformačnej službe,
c)	vykonávaní geodetických a kartografických činností,
d)	záväzných kvalitatívnych podmienkach na vykonávanie geodetických a kartografických činností podľa § 5 ods. 1 písm. a) zákona, 
e)	katalógoch tried objektov,
f)	postupe pri štandardizácii geografických názvov a používaní štandardizovaných geografických názvov,
g)	spravovaní informačného systému geodézie a kartografie a poskytovaní údajov a služieb,
h)	popise údajov spravovaných v informačnom systéme geodézie a kartografie metaúdajmi,
i)	druhoch a výške úhrady za poskytovanie údajov a služieb z informačného systému geodézie a kartografie,
j)	druhoch a výške úhrady za poskytovanie údajov a služieb z Ústredného archívu geodézie a kartografie,
k)	podmienkach odovzdávania kartografického diela v elektronickej podobe.

§ 2
Geodetické referenčné systémy a ich realizácie

(1)	Názvy a kódy geodetických referenčných systémov sú:

a)	Európsky terestrický referenčný systém 1989 s alfanumerickým kódom ETRS89,
b)	Súradnicový systém Jednotnej trigonometrickej siete katastrálnej s alfabetickým  kódom S- JTSK,
c)	Baltský výškový systém po vyrovnaní s alfabetickým kódom Bpv,
d)	Európsky vertikálny referenčný systém s alfabetickým kódom EVRS,
e)	Gravimetrický systém s alfabetickým kódom S-Gr.
(2)	Definície a parametre geodetických referenčných systémov  sú:

a)	Európsky terestrický referenčný systém 1989 je definovaný na základe rezolúcie č. 1 Technicko-riadiacej skupiny subkomisie Európskeho referenčného rámca (EUREF TWG) prijatej na mítingu konanom v roku 1990 vo Florencii. Rezolúcia definuje ETRS89 ako systém, ktorý je stotožnený s Medzinárodným terestrickým referenčným systémom (ITRS) v epoche a ktorý je fixovaný na stabilnú časť Eurázijskej tektonickej platne. Týmto ETRS89 nesie všetky vlastnosti a charakteristiky ITRS:

1.	geocentricita – počiatok systému sa nachádza v ťažisku hmôt celej Zeme vrátane oceánov a atmosféry,
2.	jednotkou dĺžky je meter (sústava SI) a mierka je konzistentná s geocentrickým koordinovaným  časom  v  súlade  s  rezolúciami  Medzinárodnej  astronomickej  únie  a Medzinárodnej únie geodézie a geofyziky (Viedeň 1991), čo je zabezpečené vhodným relativistickým  modelovaním,
3.	orientácia systému je definovaná orientáciou BIH(*) v epoche 1984.0,
4.	vývoj orientácie v čase je zabezpečený použitím podmienky „sieť bez rotácie“ (NNR – z anglického no net rotation) s ohľadom na horizontálne pohyby tektonických platní celej Zeme.

Súradnice Európskeho terestrického  referenčného systému 1989 sa vyjadrujú buď v pravouhlých karteziánskych súradniciach XYZ, alebo v elipsoidických (geodetických) súradniciach φλh, kde „φ“ je elipsoidická (geodetická) šírka, „λ“ elipsoidická (geodetická) dĺžka a „h“ elipsoidická (geodetická) výška. Elipsoidické (geodetické) súradnice ETRS89 sú vztiahnuté na elipsoid Geodetického referenčného systému 1980 so základným poludníkom Greenwich a s konštantami a=6 378 137 m a f=1:298,257222101, kde „a“ je dĺžka hlavnej

 polosi a „f“ sploštenie, ktoré je vypočítané z konštánt GM = 3 986 005 × 108 m3.s-2, J  = 108 263 × 10-8 a ω = 7 292 115 × 10-11 rad.s-1, kde „GM“ je geocentrická gravitačná konštanta, „J2“ je zonálny geopotenciálny koeficient druhého stupňa a „ω – omega“ je uhlová rýchlosť rotácie Zeme.

b)	Súradnicový systém  Jednotnej trigonometrickej siete katastrálnej je definovaný

1.	Besselovým elipsoidom 1841 so základným poludníkom Ferro nachádzajúcim sa 17o40` západne od poludníka Greenwich a s parametrami a = 6 377 397,155m a f = 1: 299,152
2.	8128, kde „a“ je dĺžka hlavnej polosi a „f“ je sploštenie, Křovákovým zobrazením popisujúcim výpočet pravouhlých rovinných súradníc konformného  kužeľového  zobrazenia  vo  všeobecnej  polohe  z  daných  zemepisných súradníc na Besselovom elipsoide 1841. Křovákovo zobrazenie pozostáva zo štyroch na seba nadväzujúcich krokov: zo zobrazenia Besselovho elipsoidu na guľovú plochu, z transformácie zemepisných sférických súradníc na sférické kartografické súradnice na guľovej ploche, zo zmenšenia guľovej plochy a jej konformného zobrazenia na dotykový kužeľ vo všeobecnej polohe a z rozvinutia plochy dotykového kužeľa do roviny, pričom os x pravouhlého rovinného súradnicového systému smeruje na juh a os y na západ. Konštanty vystupujúce v zobrazovacích rovniciach Křovákovho zobrazenia sú φ0 = 49o30`, λ 
o

42o30`, α = 1,000 597 498 372, k = 1,003 419 164, a = 30o17`17,30311``, k = 0,9999 a Š0=78130`, kde „φ0“ je hodnota zemepisnej šírky základnej neskreslenej rovnobežky na Besselovom  elipsoide,  „λ“  je  zemepisná  dĺžka  kartografického  pólu  na  Besselovom elipsoide definovaná od základného poludníka Ferro, „α“ a „k“ predstavujú parametre charakterizujúce konformné zobrazenie Besselovho elipsoidu na guľovú plochu, „a“ je pólová vzdialenosť kartografického pólu na guľovej ploche, „k1“ je koeficient zmenšenia guľovej plochy a „Š0“ je základná kartografická šírka na guľovej ploche,

c)	Baltský výškový systém po vyrovnaní je kinematický výškový referenčný systém vztiahnutý na strednú hladinu Baltského mora prostredníctvom referenčného bodu, ktorým je nula morského vodočtu v Kronštadte. Baltský výškový systém po vyrovnaní používa normálne výšky, t. j. pri výpočte výšok bodov vyrovnaním sa uplatňujú normálne korekcie v zmysle Molodenského teórie na namerané prevýšenia získané meraniami v nivelačných sieťach,

d)	Európsky výškový referenčný systém je kinematický výškový referenčný  systém. Definícia Európskeho výškového referenčného systému je založená na štyroch konvenciách:

vzťažná výšková hladina je definovaná ako ekvipotenciálna plocha, na ktorej je potenciál tiažového poľa Zeme konštantný W0 =  W0E = konšt. a ktorý je vo výške vodočtu v Amsterdame – Normaal Amsterdams Peil, jednotka dĺžky je meter (sústava SI), jednotka času je sekunda (sústava SI), mierka je konzistentná s geocentrickým koordinovaným	časom v súlade s rezolúciami Medzinárodnej astronomickej únie a Medzinárodnej únie geodézie a geofyziky (Viedeň 1991), čo  je zabezpečené vhodným relativistickým modelovaním,  výškové zložky predstavujú rozdiely ΔWP medzi potenciálmi WP tiažového poľa Zemeprechádzajúcimi  bodmi  P  a  potenciálom  W0E konvenčnej nulovej hladiny Európskeho výškového  referenčného  systému.  Rozdiel  potenciálu  – ΔWP  je  označovaný aj ako geopotenciálna kóta cp,  takže platí  – ΔWp = cp =W0E – W. Normálne výšky sú ekvivalentné s geopotenciálnymi kótami za predpokladu, že je špecifikované referenčné tiažové pole, Európsky výškový referenčný systém je nulový slapový systém, čo je v súlade s IAG rezolúciami č. 9 a 16 prijatými v Hamburgu v roku 1983,

e)	Gravimetrický systém je kinematický referenčný systém definovaný geometrickými a fyzikálnymi parametrami, kde geometrické parametre definujú polohy bodov a fyzikálne parametre definujú charakteristiky tiažového poľa Zeme vztiahnuté k týmto bodom.

(3)	Realizácia ľubovoľného geodetického systému predstavuje určenie požadovaných parametrov, ako sú súradnice, výšky alebo tiažové zrýchlenia v zmysle definície systému, ktoré sa vzťahujú na fyzické body stabilizované na zemskom povrchu pre konkrétny (definovaný) okamih. Takáto výsledná množina bodov s určenými parametrami predstavuje referenčný rámec geodetického systému a označuje sa často názvom totožným s názvom geodetického systému, pričom  sa  niekedy  písmeno  S  znamenajúce  systém  v  kóde  názvu  systému  nahradzuje písmenom F znamenajúcim rámec (z anglického frame = rámec). Na odlíšenie jednotlivých realizácií geodetických systémov, resp. jednotlivých referenčných rámcov sa používa pripojenie dvojčísla alebo štvorčíslia k názvu referenčného rámca geodetického systému, pričom tento číselný údaj predstavuje rok výpočtu parametrov alebo rok zavedenia realizácie geodetického systému. V prípade, že dochádza k zmenám určovaných parametrov v jednotlivých realizáciách geodetických systémov, resp. v referenčných rámcoch, ktoré je možné matematicky vyjadriť napríklad pohybovými rovnicami v prípade polohových súradníc, označujeme jednotlivé realizácie, resp. referenčné rámce aj epochou. Epocha realizácie reprezentuje presný dátum, na ktorý sa vzťahuje vypočítaná realizácia, resp. referenčný rámec a vyjadruje sa v jednotkách kalendárneho roka na tri desatinné miesta.

(4)	Realizácia Európskeho terestrického referenčného systému 1989 predstavuje súbor geocentrických priestorových súradníc, ročných zmien súradníc a charakteristík presností vybraných bodov Štátnej priestorovej siete s alfabetickým kódom ŠPS, spracovaných k určitému dátumu pomocou množiny staníc EUREF permanentnej siete postupom definovaným v EUREF smerniciach, na ktoré sú naviazané ostatné body ŠPS. Jej názov je Slovenský terestrický referenčný rámec s alfanumerickým kódom SKTRFyy a ten zodpovedá a reprezentuje národné zhustenie konkrétne zvolenej epochy Európskeho terestrického referenčného rámca s alfanumerickým kódom ETRFyyyy a epochou yyyy.yyy. Súradnice a charakteristiky presností ostatných bodov ŠPS sú určené vo väzbe na realizáciu SKTRFyy, a tým preberajú jej charakteristiky z pohľadu ETRFyyyy a epochy yyyy.yyy. Realizáciou ETRS89 je SKTRF09. ktorý zodpovedá ETRF2000 v epoche 2008.5.

(5)	Realizácia súradnicového systému Jednotnej trigonometrickej siete katastrálnej predstavuje

a)	súbor rovinných súradníc bodov Štátnej priestorovej siete, s jednoznačne definovaným matematickým vzťahom k realizácii ETRS89 a s primárne sa využíva na transformáciu do JTSK; označuje sa JTSK03,
b)	súbor rovinných súradníc bodov Štátnej trigonometrickej siete, pre zdokumentovanie a preberanie  výsledkov  geodetických  a kartografických činností pre informačný system geodézie a kartografie alebo informačný system katastra nehnuteľností, je súčasne záväzný aj pre zdokumentovanie geodetických a kartografických činností, ktorých výsledky sa zobrazujú alebo používajú spolu s údajmi informačného systému geodézie a kartografie alebo informačného systému katastra nehnuteľností,; označuje sa JTSK. Realizáciami S-JTSK sú JTSK03 a JTSK.

(6)	Realizácia Baltského výškového systému po vyrovnaní predstavuje súbor normálnych výšok a charakteristík presností bodov Štátnej nivelačnej siete určených vyrovnaním opakovaných nivelačných meraní vzhľadom na jeden základný alebo množinu viacerých základných nivelačných bodov a označuje sa alfanumerickým kódom Bpvyy. Normálna výška základného nivelačného bodu alebo základných nivelačných bodov je určená vo väzbe na medzinárodné vyrovnanie európskych nivelačných sietí k strednej hodnote reprezentujúcej nulu morského vodočtu v Kronštadte. Realizáciou Baltského výškového systému po vyrovnaní je Bpv.

(7)	Realizácia Európskeho výškového referenčného systému predstavuje súbor  geopotenciálnych kót, normálnych výšok a charakteristík presností bodov Štátnej nivelačnej siete určených  vyrovnaním  vzhľadom  na  jeden  základný  alebo  množinu  viacerých  základných nivelačných bodov určených v rámci medzinárodného vyrovnania vyšších rádov nivelačných sieti Európskych  štátov.  Realizáciu  EVRS  nazývame  Slovenský  vertikálny  referenčný  rámec  a označujeme ju alfanumerickým kódom SKVRFyy, pričom SKVRFyy zodpovedá a reprezentuje národné	zhustenie	konkrétnej	realizácie	Európskeho	vertikálneho	referenčného	rámca označeného alfanumerickým kódom EVRFyyyy. Realizáciou EVRF je SKVRF05 , ktorý zodpovedá EVRF2007.

(8)	Realizácia Gravimetrického systému predstavuje súbor tiažových zrýchlení a charakteristík presností vybraných bodov geodetických základov určených z národného vyrovnania absolútnych a  relatívnych  gravimetrických  meraní  vykonaných  v  Štátnej  gravimetrickej  sieti.  Realizácia Gravimetrického	systému	sa	označuje	alfanumerickým	kódom	S-Gryy. Realizáciou Gravimetrického systému je S-Gr.

(9)	Na transformovanie súradníc bodov medzi realizáciou Európskeho terestrického referenčného systému 1989 a realizáciou súradnicového systému Jednotnej trigonometrickej siete katastrálnej sa používa globálny transformačný kľúč vyjadrujúci vzťah medzi elipsoidom Geodetického referenčného systému 1980 a Besselovým elipsoidom 1841 a zobrazovacie rovnice Křovákovho konformného kužeľového zobrazenia bodov z Besselovho elipsoidu 1841 do roviny.  Globálny  transformačný  kľúč  je  platný  pre  celé  územie  Slovenska.  Na  výpočet priestorových súradníc bodov vychádzajúcich z realizácie rovinných súradníc súradnicového systému Jednotnej trigonometrickej siete katastrálnej sa používajú aj normálne výšky realizácie Baltského výškového systému po vyrovnaní a digitálny výškový referenčný model. Globálny transformačný kľúč  reprezentujúci vzťah medzi realizáciou ETRS89 a JTSK03 predstavuje sedem transformačných parametrov vypočítaných priestorovou podobnostnou transformáciou. Burša-Wolfovým modelom. Parametre tohto globálneho transformačného kľúča sú: Smer transformácie JTSK03 - (ETRS89)

Translácia v smere osi X: tx = 485,021 m,
Translácia v smere osi Y: ty = 169,465 m,
Translácia v smere osi Z: tz = 483,839 m,
Rotácia osi X: rx = –7,786342",
Rotácia osi Y: ry = –4,397554",
Rotácia osi Z: rz = –4,102655".
Parameter zmeny mierky: m = 0,000000 ppm,
Smer transformácie (ETRS89) ® JTSK03
Translácia v smere osi X: tx = –485,014 m,
Translácia v smere osi Y: ty = –169,474 m,
Translácia v smere osi Z: tz = –483,843 m,
Rotácia osi X: rx = 7,78625453",
Rotácia osi Y: ry = 4,39770887",
Rotácia osi Z: rz = 4,10248899",
Parameter zmeny mierky: m = 0,000000 ppm.

(10)	Jednoznačné určenie polohy v JTSK sa vykonáva prostredníctvom transformačného modelu odvodeného z polohy 670 bodov Štátnej trigonometrickej siete, ktoré sú zároveň bodmi Štátnej priestorovej siete. Súradnice týchto bodov sú určené v JTSK, JTSK03 a v  realizácii ETRS89 a sú zverejnené na webovom sídle úradu.

(11)	Rezortná transformačná služba je transformačná služba zriadená úradom, ktorá zabezpečuje záväznú obojsmernú transformáciu medzi národnou realizáciou ETRS89 a  JTSK prostredníctvom JTSK03.

(12)	Transformácia súradníc určujúcich polohu geodetických bodov, dočasne stabilizovaných bodov a podrobných bodov z národnej realizácie ETRS89 do JTSK na účely meračských a výpočtových prác a na dokumentovanie výsledkov merania sa vykonáva prostredníctvom Rezortnej transformačnej služby alebo prostredníctvom iných algoritmov spĺňajúcich požadovanú presnosť, ktorá je stanovená maximálnou prípustnou odchýlkou voči hodnotám získaným prostredníctvom Rezortnej transformačnej služby: Δp = .......
Na prevod normálnych výšok určených v realizácii Baltského výškového systému po vyrovnaní a elipsoidických výšok určených v realizácii Európskeho terestrického referenčného systému 1989, definovaných nad elipsoidom Geodetického referenčného systému 1980 sa používa digitálny výškový referenčný model s alfabetickým kódom DVRM.

Geodetické základy
§ 3
(1)	Pasívne geodetické základy tvoria geodetické body geodetických základov, ktorých parametre sú určené aspoň v jednom geodetickom referenčnom systéme. Parametre geodetických bodov geodetických základov sa určujú v týchto špecializovaných sieťach:

a.	v Štátnej priestorovej sieti označovanej s alfabetickým kódom ŠPS,,
b.	v Štátnej trigonometrickej sieti označovanej s alfabetickým kódom ŠTS,
c.	v Štátnej nivelačnej sieti označovanej s alfabetickým kódom ŠNS,
d.	v Štátnej gravimetrickej sieti označovanej s alfabetickým kódom ŠGS.

(2)	Aktívne geodetické základy tvorí Slovenská priestorová observačná služba označovaná registrovanou známkou obsahujúcu alfabetický kód SKPOS. 

(3)	Medzi geodetické základy patria aj referenčné modely vyjadrujúce vzťah medzi realizáciami geodetických referenčných systémov.

§ 4
Geodetické základy (aktívne aj pasívne) zriaďuje a spravuje právnická osoba zriadená úradom (ďalej len „správca“).

§ 5
Správou geodetických základov je

a)	komplexná správa a prevádzkovanie SKPOS,
b)	komplexná správa a prevádzkovanie informačného systému geodetických základov,
c)	správa realizácií geodetických referenčných systémov a správa referenčných modelov  a transformačných parametrov vyjadrujúcich jednoznačný vzťah medzi realzáciami geodetických referenčných systémov,
d)	správa štátnych geodetických sieti (ŠPS, ŠNS, ŠGS a ŠTS),
e)	výkon geodetických činností pri budovaní, obnove a údržbe geodetických bodov geodetických základov,
f)	geodetické určovanie a kontrola parametrov geodetických bodov geodetických základov,
g)	zriaďovanie, spravovanie, ochraňovanie, obnovovanie, odstráňovanie a premiestňovanie geodetických bodov geodetických základov,
h)	evidovanie a vybavovanie hlásení a žiadostí týkajúcich sa geodetických bodov geodetických základov,
i)	navrhovanie ochranných území geodetického bodu geodetických základov  úradu,
j)	poskytovanie údajov a informácií o geodetických bodoch geodetických základov a automatizované poskytovanie údajov z SKPOS prostredníctvom webových portálov a internetu ,
k)	zabezpňčenie väzby národných geodetických základov na európske a medzinárodné,geodetické základy (siete, systémy a ich realizácie)
l)	poskytovanie podnetov katastrálnej inšpekcii ÚGKK SR na správne konanie pri pristupkoch proti poriadku na úseku geodézie a kartografie (zničenie alebo iné znehodnotenie zariadení geodetických bodov geodetických základov)

§ 6
(1)	Nedostatky zistené na bodoch geodetických základov oznamujú osoby vykonávajúce geodetické a kartografické činnosti alebé iné v papierovej alebo elektronickej forme. Oznámenie je potrebné zaslať správcovi geodetických základov 

(2)	Oznámenie podľa odseku 1 má obsahovať

a)	popis lokalizácie bodu geodetických základov: obec, katastrálne územie, číslo parcely, na ktorej je zariadenie bodu geodetických základov umiestnené, alebo iné bližšie určenie umiestnenia geodetického bodu geodetických základov,
b)	popis zisteného nedostatku, ako je nesúlad s geodetickým údajom, zničenie, poškodenie alebo  ohrozenie  zariadenia bodu  geodetických základov. Vítané je poslanie fotodokumentácie,
c)	meno, priezvisko, adresu  oznamovateľa alebo názov a sídlo oznamovateľa.

§ 7
(1)	Žiadosť o premiestnenie, odstránenie alebo vykonanie opatrenia na ochranu bodu geodetických základov predkladá osoba správcovi.

(2)	Žiadosť podľa odseku 1 sa predkladá v papierovej alebo elektronickej forme a má obsahovať

a)	popis lokalizácie bodu geodetických základov, obec, katastrálne územie, číslo parcely, na ktorej je  zariadenie bodu geodetických základov umiestnené, alebo iné bližšie určenie umiestnenia geodetického bodu geodetických základov,
b)	odôvodnenie,
c)	návrh termínu, do ktorého navrhujeopatrenie vykonať,
d)	polohopisný náčrt priestoru dotknutého výstavbou pri žiadosti o premiestnenie z dôvodu výstavby,
e)	meno, priezvisko, adresu  žiadateľa alebo názov a sídlo právnickej osoby, meno, priezvisko a adresu štatutárneho zástupcu žiadateľa.

(3)	V prípade schválenia žiadosti na zrušenie alebo premiestnenie bodu geodetických základov správcom bude v zmysle zákona o správe štátneho majetku požadovaná finančná náhrada, ktorá sa vypočíta ako súčet činností potrebných na osadenie, opätovné určenie parametrov a vyhotovenie dokumentácie nového bodu geodetických základov.

(4)	Autorizačné overenie výsledkov GaK činností súvisiacich so zriaďovaním a správou bodov GZ a činností uvedených v § 5 ods. 1 písm. f) a g)

Vykonávanie GaK činností

§ 8
	Zriaďovanie geodetických bodov, aktualizácia údajov o geodetických bodoch a budovanie vytyčovacích sietí
	
-	zriaďovanie a správa bodov podrobného polohového bodového poľa, poskytovanie údajov (okresný úrad)
-	stanovenie záväzných kvalitatívnych podmienok pre zriaďovanie geodetických bodov (kritériá presnosti, metódy určovania ...)  
-	využitie technológií GNSS pre určovanie geodetických bodov 
	
§ 9
	Meranie a zobrazenie objektov, ktoré sú obsahom tematických mapových diel s veľkou mierkou 
-	technická mapa mesta, základná mapa letiska,základná mapa diaľnice, jednotná železničná mapa, základná mapa závodu, základná maparýchlodráhy a mapa podzemných inžinierskych sietí.)
-	výsledný elaborát merania a zobrazovania objektov

	Geodetické a kartografické činnosti vo výstavbe
§ 10
(1)	Geodetické a kartografické činnosti v jednotlivých fázach výstavby inžinierskych stavieb sú  zabezpečované  prostredníctvom  autorizovaných  geodetov  a  kartografov  jednotlivých účastníkov výstavby. Fázami výstavby sa rozumie:
a)	fáza spracovania projektovej dokumentácie stavby,
b)	fáza realizácie stavby,
c)	fáza kolaudácie a prevádzky stavby.

(2)	Zameranie územia pre projekt stavby sa vykonáva v záväzných geodetických systémoch v súlade s § .... Realizácia geodetického systému (§ .... ods. ...), v ktorom bolo zameranie územia vykonané, je záväzná počas všetkých fáz výstavby.

(3)	Pri spracovaní projektovej dokumentácie stavieb autorizovaný geodet a kartograf stavebníka zabezpečuje:

a)	prípravu mapových podkladov,
b)	vyhotovenie geodetických podkladov na úpravu majetkovoprávnych vzťahov, na vyňatie pozemkov z poľnohospodárskej pôdy a z lesných pozemkov,
c)	geodetické údaje bodov geodetických základov a bodov podrobného polohového bodového poľa.

(4)	Pri spracovaní projektovej dokumentácie stavieb autorizovaný geodet a kartograf projektanta (zhotoviteľa projektu) zabezpečuje:

a)	vypracovanie projektu vytyčovacej siete,
b)	spoluprácu s projektantom,
c)	kontrolu vytyčovacích výkresov na vytýčenie priestorovej polohy objektov,
d)	kontrolu vytyčovacích výkresov na podrobné vytýčenie.

(5)	Pri realizácii stavieb autorizovaný geodet a kartograf stavebníka zabezpečuje:

a)	protokolárne odovzdanie geodetických a kartografických podkladov súvisiacich so stavbou zhotoviteľovi,
b)	vybudovanie vytyčovacej siete a určenie jej parametrov, jej ochranu pred poškodením a jej odovzdanie zhotoviteľovi,
c)	vyznačenie existujúcich podzemných vedení inžinierskych sietí na povrchu v areáli staveniska,
d)	kontrolné meranie terénu v priestore staveniska pred začatím zemných prác,
e)	vytýčenie priestorovej polohy stavby, ako je vytýčenie hlavných polohových čiar alebo hlavných osí a hlavných polohových bodov trás, hlavných výškových bodov v súlade s územným rozhodnutím a protokolárne odovzdanie zhotoviteľovi,
f)	tvorbu informačného systému výstavby z projektovej dokumentácie pri líniových stavbách,
g)	kontrolu geodetických a kartografických činností zhotoviteľa v priebehu výstavby,
h)	kontrolu správnosti geodeticky meraných položiek predkladaných zhotoviteľom na fakturáciu.

(6)	Pri realizácii stavieb autorizovaný geodet a kartograf projektanta (zhotoviteľa projektu) zabezpečuje  kontrolu  dodržiavania  projektovaných  parametrov  stavebných  objektov  v spolupráci s autorským dozorom.

(7)	Pri realizácii stavieb autorizovaný geodet a kartograf zhotoviteľa zabezpečuje:

a)	protokolárne prevzatie geodetických podkladov súvisiacich so stavbou, vytyčovacej siete od autorizovaného geodeta a kartografa stavebníka vrátane kontrolného merania terénu pred začatím zemných prác,
b)	realizáciu podrobného vytýčenia jednotlivých objektov a technologických zariadení stavby podľa projektovej dokumentácie vrátane kontroly podkladov a výkresov podrobného vytýčenia,
c)	realizáciu merania skutočného vyhotovenia stavebných objektov a ich častí, ako aj terénnych úprav a priebehu podzemných inžinierskych sietí pred ich zakrytím, vyhotovenie geodetickej  časti  dokumentácie  skutočného  vyhotovenia  stavieb  a  technologických zariadení,
d)	vypracovanie projektu na meranie posunov a deformácií stavieb, ak si to vyžaduje charakter stavby alebo to ukladá projektová dokumentácia,
e)	meranie posunov a deformácií stavieb počas výstavby, ako aj základné meranie posunov a deformácií pred kolaudáciou stavby, ak si to vyžaduje charakter stavby alebo to ukladá projektová dokumentácia,
f)	vyhotovenie technickej účelovej mapy (základná mapa diaľnice, základná mapa závodu, základná mapa letiska, technická mapa mesta, atď.), ak si to vyžaduje stavebník,
g)	meranie a kvantifikáciu geodeticky merateľných položiek vykonaných stavebných prác, ktoré sa predkladajú na fakturáciu stavebníkovi,
h)	archivovanie meračských dokumentov, vytyčovacích výkresov, vytyčovacích protokolov a záznamov v stavebnom denníku.

(8)	Pri kolaudácii stavieb a následnej prevádzke stavieb autorizovaný geodet a kartograf stavebníka zabezpečuje:

a)	súborné spracovanie vrátane tvorby informačného systému a archivovanie geodetickej časti dokumentácie skutočného vyhotovenia stavby podľa reálne vykonaných stavebných prác,
b)	porealizačnú dokumentáciu na majetkovoprávne vysporiadanie pozemkov podľa skutočného vyhotovenia stavby a vyhotovenie geometrických plánov,
c)	meranie posunov a deformácií objektov a zariadení, ak si to vyžaduje charakter stavby alebo to ukladá projektová dokumentácia. 

§ 11
Budovanie vytyčovacích sietí
(1)	Projekt vytyčovacej siete stavby alebo komplexu stavieb obsahuje

a)	geodetický systém a jeho realizáciu pre meračské a výpočtové práce,
b)	situáciu rozmiestnenia jednotlivých priestorových, polohových a výškových bodov,
c)	číslovanie bodov, spôsob stabilizácie bodov a spôsob ich ochrany pred poškodením,
d)	vyžadovanú priestorovú presnosť určenia bodov vzhľadom na body geodetických základov,
e)	vyžadovanú relatívnu alebo lokálnu priestorovú presnosť určenia bodov potrebnú na realizáciu stavby,
f)	návrh metódy merania, výpočtu a určenia parametrov siete a ich charakteristík presnosti,
g)	predbežný rozpočet na stabilizáciu a meranie bodov vytyčovacej siete,
h)	technickú správu.

(2)	Konfiguráciu a štruktúru vytyčovacej siete navrhne autorizovaný geodet a kartograf v  súlade s tvarom a charakterom stavby alebo súboru stavieb tak, aby boli určené súradnice a výšky bodov vytyčovacej siete v realizáciách záväzných geodetických systémov v súlade s § ....

(3)	Vytyčovacia sieť, ktorá je z hľadiska charakteru a potrieb stavby budovaná v miestnom súradnicovom a výškovom systéme, sa pripojí na geodetické základy.

(4)	Výsledný elaborát z budovania a merania vytyčovacej siete obsahuje

a)	technickú správu,
b)	situáciu rozmiestnenia jednotlivých bodov siete,
c)	observačný plán a spôsob observácie,
d)	zoznam súradníc a výšok bodov aj v realizácii geodetického systému a ich geodetické údaje,
e)	absolútne charakteristiky presnosti bodov vzhľadom na body geodetických základov,
f)	relatívne charakteristiky presnosti a stredné súradnicové chyby, v prípade viacetapových sietí kovariančnú maticu bodov.

§ 12
Vytyčovanie priestorovej polohy stavieb
(1)	Jednoznačnú priestorovú polohu projektovanej stavby stanovuje koordinačný výkres, na základe ktorého sa vyhotovujú vytyčovacie výkresy jednotlivých objektov.

(2)	Vytyčovací výkres priestorovej polohy obsahuje súradnice a vytyčovacie prvky umožňujúce vytýčenie priestorovej polohy objektu v súradnicovom systéme stavby, ktorý je realizovaný vytyčovacou sieťou stavby vybudovanou podľa § ....

(3)	Vytýčenie priestorovej polohy objektu alebo stavby zahŕňa vytýčenie

a)	hlavnej polohovej čiary,
b)	hlavnej osi, hlavných bodov trasy, charakteristických bodov,
c)	hlavných výškových bodov.

(4)	Podrobné vytýčenie jednotlivých objektov a technologických zariadení stavby realizuje autorizovaný geodet a kartograf zhotoviteľa na základe vytyčovacieho výkresu na podrobné vytýčenie.

(5)	Vytyčovací výkres na podrobné vytýčenie obsahuje
a)	situovanie jednotlivých stavieb a ich častí,
b)	súradnice a výšky vytyčovaných bodov alebo
c)	číselné hodnoty vytyčovacích prvkov, ktoré sa vzťahujú na body vytyčovacej siete alebo na hlavné osi vytyčovaného objektu.

(6)	Podrobné vytyčovanie objektu je

a)	vytyčovanie rozmeru a tvaru objektu vo vodorovnom a zvislom smere,
b)	vytyčovanie jednotlivých častí a konštrukčných prvkov vnútri objektu na základe vytýčenia priestorovej polohy objektu.

(7)	Z vytyčovania sa vyhotovuje a odovzdáva protokol o vytýčení. Protokol o vytýčení objektu môže byť aj súčasťou záznamu do stavebného denníka.

(8)	Protokol o vytýčení priestorovej polohy a protokol z podrobného vytyčovania obsahuje

a)	technickú správu,
b)	zoznam súradníc a výšok vytýčených bodov,
c)	záznam o nezávislom kontrolnom vytýčení (kontrola správnosti vytýčenia),
d)	grafické zobrazenie vytýčených bodov a vytyčovacích prvkov,
e)	podpisy odovzdávajúcich a preberajúcich osôb.

(9)	Protokol o vytýčení stavby alebo technologického zariadenia sa odovzdáva spolu s vytyčovacím výkresom ako záväzný dokument pri kolaudácii objektu.

§ 13
Kontrolné meranie geometrických parametrov
(1)	Kontrola geometrických parametrov stavieb a ich častí, priemyselných objektov a zariadení je kontrola geometrických podmienok, ako je priamočiarosť, rovnobežnosť, rovinnosť, kolmosť, zvislosť a konštantný sklon. Táto kontrola sa vykonáva na stavbách, na súboroch stavieb, v priemyselných závodoch, v priemyselných parkoch, vo výrobných halách, v ktorých treba kontrolovať technologické zariadenia ako žeriavové dráhy a žeriavy, rotačné pece, valcovacie stolice, turbogenerátory a rozsiahle oceľové konštrukcie.

(2)	Výsledkom kontrolného merania geometrických parametrov je

a)	číselné a grafické znázornenie meraných parametrov,
b)	porovnanie nameraných údajov s krajnými hodnotami uvádzanými v projekte alebo v normách,
c)	technická správa s konštatovaním, že stavba, prípadne príslušné technologické zariadenie spĺňa alebo nespĺňa kritériá projektu alebo normy.

§ 14
Meranie posunov a deformácií stavieb a technologických zariadení
(1)	Posun a deformácia stavby alebo technologického zariadenia sú zmeny v priestorovej
polohe a tvare objektu vplyvom zaťaženia základovej škáry, vplyvom dynamických prevádzkových účinkov a ďalších faktorov pôsobiacich na objekt v danom priestore a čase. Zmeny sa určujú priamym geodetickým meraním vzhľadom na základnú etapu merania alebo predchádzajúce etapy merania.

(2)	Meranie posunov a deformácií sa vykonáva na inžinierskych stavbách6) a technologických zariadeniach, ktoré sú dôležité z hľadiska bezpečnosti, bezporuchovej výstavby a prevádzky, a na objektoch zakladaných na nepriaznivých geologických podmienkach alebo v poddolovanom území. Meranie posunov a deformácií sa vykonáva aj pri okolitých objektoch v blízkosti novej výstavby, ktorých stabilita môže byť výstavbou ohrozená.

(3)	Osobitnou skupinou merania posunov a deformácií sú merania posunov počas zaťažovacej skúšky stavieb a mostov. Tieto merania majú kontrolný charakter a slúžia na overenie statickej a dynamickej funkcie a kvality zaťažovanej konštrukcie. Predmetom merania sú

a)	zvislé posuny základových konštrukcií,
b)	vodorovné a zvislé posuny stavby,
c)	naklonenie nosných konštrukcií.

(4)	Podrobné usmernenia o projekte merania posunov a deformácií, realizácii merania a vyhodnocovania zaťažovacích skúšok uvádzajú technické normy.

(5)	Elaborát z merania a vyhodnotenia posunov a deformácií stavieb a technologických zariadení sa odovzdáva správcovi a prevádzkovateľovi stavby alebo zariadenia. Predmetný elaborát obsahuje:

a)	technickú správu,
b)	definíciu a realizáciu vzťažného systému a jeho vzťah k záväzným geodetickým systémom,
c)	situáciu rozmiestnenia vzťažných a pozorovaných bodov,
d)	zoznam súradníc a výšok vzťažných a pozorovaných bodov,
e)	relatívne charakteristiky presnosti pozorovaných bodov voči vzťažným bodom, stredné súradnicové chyby, v prípade viacetapových sietí kovariančnú maticu bodov,
f)	grafické znázornenie posunov, geodetickú interpretáciu dosiahnutých výsledkov.

§ 15
Dokumentácia skutočného vyhotovenia stavby
(1)	Vyhotovenie geodetickej časti dokumentácie skutočného vyhotovenia stavby obsahuje číselné a grafické spracovanie výsledkov merania skutočnej polohy a výšok pozemných, podzemných a nadzemných objektov a zariadení v realizácii záväzného geodetického systému. Priestorové zameranie všetkých podzemných vedení a zariadení sa realizuje pred ich zakrytím.

(2)	Geodetická časť dokumentácie skutočného vyhotovenia stavby je podkladom na

a)	kolaudáciu stavby,
b)	projektovú činnosť a zmenu stavby,
c)	spracovanie údajov pre tvorbu geografických informačných systémov.

(3)	Geodetická časť dokumentácie skutočného vyhotovenia stavby je vyhotovená priamym geodetickým meraním nadväzujúcim na vytyčovaciu sieť stavby.

(4)	Elaborát z geodetickej časti dokumentácie skutočného vyhotovenia stavby obsahuje:

a)	technickú správu,
b)	zoznam súradníc a výšok podrobných bodov,
c)	súbor údajov obsahujúci polohopis, popis, prípadne výškopis v digitálnej aj grafickej forme.

§ 16
Tvorba a správa tematickej bázy údajov pre geografické informačné systémy, ktoré sú budované a aktualizované pre potreby štátnych orgánov a orgánov územnej samosprávy
-	poskytovanie údajov a služieb pre tvorbu a správu tematickej bázy údajov pre GIS

§ 17
Správa základnej bázy údajov pre geografický informačný systém
-	aktualizácia údajov 
-	 preberanie aktualizovaných údajov a atribútov od iných povinných osôb 

§18
Tvorba základného štátneho mapového diela
-	štátne mapové dielo
-	meranie a zobrazovanie objektov, ktoré sú obsahom základného štátneho mapového diela 
-	výsledný operát merania a zobrazovania objektov, ktoré sú obsahom základného štátneho mapového diela 

§ 19
Autorizačné a úradné overenie výsledkov geodetických a kartografických činností
-	autorizovaný geodet a kartograf
-	znalec v odbore geodézia a kartografia
-	predmet autorizačného overenia výsledkov geodetických  a kartografických činností
-	postup pri vydávaní osvedčenia o osobitnej a odbornej spôsobilosti

Informačný systém geodézie a kartografie

§ 20
	Spravovanie ISGK, obsah ISGK
-	Spravovanie informačného systému geodézie a kartografie
-	Informačný systém geodetických základov
-	informačný systém základnej bázy údajov pre geografický informačný systém
-	metainformačný systém geodézie a kartografie

§ 21
	Poskytovanie údajov a služieb z informačného systému geodézie a kartografie
-	Spôsob poskytovania údajov a služieb (špecializovaný portál)
-	forma poskytovania údajov z IS geodetických základov 
-	poskytovanie údajov a služieb z ISZBGIS a metainformačného systému GaK
-	popis údajov spravovaných v informačnom systéme geodézie a kartografie metaúdajmi

§ 22
	Poplatky za poskytovanie údajov a služieb z informačné ho systému geodézie a kartografie 
	- druhy úhrad za poskytovanie údajov a služieb
	- výška úhrad za poskytovanie údajov a služieb
- Katalóg tried objektov 

Ústredný archív geodézie a kartografie

§ 23
(1)	Ústredný archív geodézie a kartografie (ďalej ÚAGK)  archivuje kartografické diela a písomnosti týkajúce sa geodézie a kartografie z územia Slovenskej republiky vydávané štátnymi organizáciami a súkromnými subjektmi v súlade so Zákonom ... §2 odsek (12).

(2)	Kartografické diela a publikácie obsahujúce kartografické diela vydávané na území Slovenskej republiky v súlade so Zákonom... §2 odsek (8) a odsek (24) sa odovzdávajú do ÚAGK ako povinné výtlačky (Zákon ... §10 odsek d)) v analógovej, a v prípade existencie aj v elektronickej podobe. Diela v elektronickej podobe sa odovzdávajú na príslušnom médiu zabezpečujúcom dlhodobú archiváciu predmetného kartografického diela. 

(3)	podmienky odovzdávania kartografického diela v elektronickej podobe
	
(4)	Sprístupňovanie archívnych dokumentov sa primárne vykonáva v bádateľni ÚAGK počas úradných hodín, pričom celý archívny fond je verejnosti prístupný na bezplatné štúdium. Pri štúdiu archívnych dokumentov bádatelia sa riadia Bádateľským poriadkom vydaným GKÚ Bratislava, ktorý je verejne prístupným dokumentom a pred štúdiom archívnych dokumentov ÚAGK sú bádatelia povinní oboznámiť sa s ním.

(5)	Sekundárne sa sprístupňujú archívne dokumenty v elektronickej (skeny) a analógovej podobe (kópie), pričom v tejto podobe sú sprístupnené:

a)  kartografické diela vydané ÚGKK SR a jeho predchodcami
b) kartografické diela vydané rôznymi vydavateľmi s povolením na vyhotovenie kópií a skenov v súlade s autorskými právami. 

(6)	Kartografické diela poskytnuté v elektronickej alebo analógovej podobe je možné publikovať v súlade so Zákonom ... §10 odsek c). Úhrady za poskytovanie údajov a služieb z ÚAGK sú špecifikované cenníkom vydávaným GKÚ Bratislava.
	
Štandardizácia geografických názvov a používanie štandardizovaných geografických názvov

§ 24
(1)	Názvy nesídelných geografických objektov a špecifických sídelných geografických objektov z územia Slovenskej republiky, ktoré štandardizuje úrad podľa § 19 ods. 1 zákona a ktoré nemajú charakter územnej správnej jednotky, sú

a) názvy vôd a vodných stavieb, ktorými sú názvy gejzírov, hatí, hrádzí, jazier, kanálov, minerálnych prameňov, močiarov, mokradí, mŕtvych ramien, náhonov, plies, potokov, prameňov, priehrad, riečnych ramien, rybníkov, studní, vodných nádrží, vodných tokov, vodopádov, vyvieračiek,
b) názvy chránených území, ktorými sú názvy podľa osobitného predpisu, a názvy jaskýň, vodopádov, chránených stromov,
c) názvy jednotlivých útvarov vertikálneho členenia zemského povrchu, ktorými sú názvy brán, brázd, dolín, geomorfologických jednotiek, hrebeňov, chrbtov, kopcov, kotlín, krasových území, nížin, pahorkatín, planín, plošín, pohorí, priepastí, priesmykov, roklí, rovín, sediel, skál, skalných útvarov, stien, strží, svahov, tiesňav, vrchov, žľabov,
d) názvy špecifických sídelných objektov, ktorými sú názvy horární, horských chát, hospodárskych dvorov, katastrálnych území, kopaníc, lazov, majerov, mlynov, miestnych častí, osád, poľovníckych chát, samôt, sídlisk,
e) názvy historických, kultúrnych, účelových objektov, ktorými sú názvy arborét, historických múrov, hradov, kalvárií, kaplniek, kaštieľov, kláštorov, kostolov, krížov, kúpeľov, liečebných ústavov, pamätníkov, skanzenov, zámkov, zrúcanín, zvoníc,
f) ostatné názvy, ktorými sú názvy baní, šácht, štôlní, ciest, hámrov, chmeľníc, chodníkov, kameňolomov, lesov, lúk, ostrovov, pasienkov, parkov, polí, sadov, trstinových porastov, viníc, výškových kót, záhrad.

	(2) Vžité podoby slovenských názvov sídelných a nesídelných geografických objektov z územia mimo Slovenskej republiky, ktoré štandardizuje úrad podľa § 19 ods. 1 zákona, sú názvy

a) štátov, závislých území, oceánov, morí, podmorských objektov a antarktických objektov, ktoré nepatria pod suverenitu žiadneho štátu,
b) chránených objektov, jaskýň, jazier, miest, močiarov, morí, mysov, oblastí, ostrovov, paniev, plošín, pobreží, pohorí, polostrovov, preliačin, prielivov, prieplavov, púští, riek, sediel, úžin, vodných nádrží, vodopádov, vrchov, zálivov.

§ 25
Postup pri štandardizácii geografických názvov
	(1) Návrh na štandardizáciu geografických názvov sa predkladá úradu v papierovej podobe a obsahuje

a) podobu názvu geografického objektu, ktorá je navrhovaná na štandardizáciu, zdôvodnenie návrhu, v prípade opakovanej štandardizácie doterajšiu podobu názvu,
b) stručný opis geografického objektu a jeho lokalizáciu na mape vhodnej mierky,
c) meno, priezvisko, trvalý pobyt a podpis fyzickej osoby alebo názov a sídlo právnickej osoby, meno, priezvisko a podpis jej štatutárneho zástupcu.

	(2) Návrhy názvov geografických objektov z územia Slovenskej republiky posudzuje názvoslovná komisia úradu na základe stanoviska názvoslovného zboru príslušného okresného úradu, katastrálneho odboru.

	(3) Návrhy názvov geografických objektov z územia mimo Slovenskej republiky posudzuje názvoslovná komisia úradu.

	(4) Názvoslovná komisia úradu pri posudzovaní návrhov názvov geografických objektov dbá na to, aby názov zodpovedal skutočnosti, aby bol vecne a jazykovo správny, spoločensky vhodný a prakticky použiteľný.

	(5) Okresný úrad, katastrálny odbor po prerokovaní navrhovaných názvov v názvoslovnom zbore zasiela úradu podľa § 4 ods. 4 písm. b) zákona písomné stanovisko v lehote 30 dní od doručenia žiadosti.

	(6) Zmeniť štandardizovaný názov geografického objektu možno na základe odôvodnenia a postupom podľa odsekov 1 až 5.

§ 26
	Súbory štandardizovaných názvov a vybrané vydané publikácie zverejňuje úrad prostredníctvom špecializovaného portálu a na svojej webovej stránke.

§ 27
Používanie geografických názvov
(1)	Názvy z územia SR podľa § 1 ods. 1 písm. a) až f) sa v slovenských textoch, cudzojazyčných textoch a kartografických dielach uvádzajú v podobe, ktorú štandardizoval úrad.

(2)	Ak je objekt málo známy môže sa v cudzojazyčnom texte uviesť spolu so štandardizovaným názvom preklad druhového označenia, ktorý sa nepovažuje za súčasť názvu.

(3)	Vžité názvy podľa § 1 ods. 2 písm. a) sa v slovenských textoch a kartografických dielach uvádzajú v podobe, ktorú štandardizoval úrad, v cudzojazyčných textoch sa vžité názvy uvádzajú v oficiálnej podobe jazyka prekladu.

(4)	Vžité názvy podľa § 1 ods. 2 písm. b) sa v slovenských textoch a kartografických dielach uvádzajú v zátvorke za oficiálnym názvom.

(5)	Podrobnejšiu úpravu používania názvov geografických objektov v cudzojazyčnom texte obsahujú Zásady používania názvov geografických objektov v cudzojazyčnom texte publikácií vydávaných v Slovenskej republike, ktoré vydal úrad a sú zverejnené na jeho webovej stránke.

§ 28
Dokumentácia štandardizácie
	(1) Predmetom dokumentácie štandardizácie geografických názvov z územia Slovenskej republiky je štandardizovaný názov, predchádzajúca podoba názvu, druh objektu, príslušnosť k okresu, obci, katastrálnemu územiu, súradnice a dátum štandardizácie.

	(2) Predmetom dokumentácie štandardizácie geografických názvov z územia mimo Slovenskej republiky je štandardizovaný názov, predchádzajúca podoba názvu, druh objektu, príslušnosť k štátu, svetadielu, súradnice a dátum štandardizácie. Súčasťou dokumentácie sú aj ďalšie dokumenty, ktoré sú súčasťou procesu štandardizácie geografických názvov.
	
Prechodné a záverečné ustanovenia
§ 29
Zrušuje sa vyhláška Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. 300/2009 Z. z. v znení neskorších predpisov.

§ 30
Účinnosť
Táto vyhláška nadobúda účinnosť 1. júla 2015

Príloha č. 1 k vyhláške č................/2015 Z. z.
Využitie technológií GNSS pre určovanie geodetických bodov 

Príloha č. 2  k vyhláške č................/2015 Z. z.
Katalóg tried objektov
Príloha č. 3  k vyhláške č................/2015 Z. z.
Úhrady za poskytovanie údajov a služieb z ÚAGK