B. Osobitná časť

K Čl. I

K § 1

Ustanovenie upravuje predmet právnej úpravy. V zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších právnych predpisov chýbalo ustanovenie, ktoré by vymedzovalo predmet úpravy tohto zákona. Navrhovaným ustanovením sa tento nedostatok odstraňuje. 

K § 2

K odseku 1

Ustanovenie definuje kataster ako verejný register, ktorý obsahuje údaje o pozemkoch, budovách, podzemných stavbách, bytoch a nebytových priestoroch, ktoré navrhované ustanovenie subsumuje pod jednu legislatívnu skratku „nehnuteľnosť“. V tomto registri sú  tieto  nehnuteľnosti vpísané a popísané, je tu určená ich poloha a rozloha a zároveň sú evidované práva k týmto nehnuteľnostiam. Doteraz definované geometrické a polohové určenie nehnuteľnosti sa nahrádza novým pojmom „geodetické určenie“. Pod geodetickým určením rozumieme vymedzenie aj polohy, aj tvaru, aj rozmerov nehnuteľnosti, nakoľko od roku 2009 je každé meranie pre kataster vykonávané v geodetickom referenčnom systéme, v ktorom sú pozemky lokalizované na zemskom povrchu, čím je súčasne vymedzený aj ich tvar.

K odseku 2 

Upravuje sa funkcia katastra ako verejného registra, ktorý slúži nielen na evidenciu nehnuteľností a práv k nim, ale aj na ochranu týchto práv. Kataster plní aj iné úlohy štátu, napr. ochranu poľnohospodárskej a lesnej pôdy a životného prostredia. Údaje katastra sú zároveň podkladom na budovanie iných informačných systémov verejnej správy. Súčasťou informačného systému verejnej správy je aj kataster nehnuteľností, ktorý upravuje vytváranie, prevádzkovanie, využívanie a rozvoj informačných systémov verejnej správy vo všeobecnosti. Kataster nehnuteľností je v súčasnosti jedným z najväčších štátnych informačných systémov.  

K § 3

Z dôvodu jednotnosti výkladu pojmov definujú sa najfrekventovanejšie pojmy v oblasti katastra nehnuteľností priamo v zákone. Vymedzenie pojmov, ktoré sa prevzali z doterajšej právnej úpravy, je s určitými modifikáciami prevzaté zo znenia § 3 doterajšieho katastrálneho zákona. Zároveň sa zavádzajú definície nových pojmov, ktoré v doterajšom katastrálnom zákone neboli používané, ako je „podzemná stavba“, „rozostavaná podzemná stavba“, „podrobný bod“. Definície niektorých pojmov, boli doteraz rozptýlené v rôznych ustanoveniach katastrálneho zákona, prípadne sa používali len ako legislatívna skratka (napr. „iná oprávnená osoba“), v navrhovanej úprave sú všetky uvedené v jednom ustanovení.

 

K odseku 1

Definuje sa pojem „pozemok“ ako časť zemského povrchu vymedzená svojimi hranicami. Zavádzajú sa nové typy hraníc pozemkov, a to hranica správy majetku štátu, obce, vyššieho územného celku a rozhranie spôsobu aktualizácie vektorových katastrálnych máp, nakoľko tieto hranice v pôvodnej právnej úprave absentovali. Správcovia majetku, či už štátu, obce alebo vyššieho územného celku, spravujú pozemky, ktoré sú oddelené od ostatných pozemkov práve hranicou správy majetku, ktorá vymedzuje rozsah pozemku, na ktorú sa správa majetku vzťahuje.

Z dôvodu rôznych spôsobov aktualizácie vektorových katastrálnych máp v závislosti od existencie číselných výsledkov meraní, bolo potrebné zahrnúť aj rozhranie spôsobu aktualizácie vektorových katastrálnych máp medzi hranice pozemkov. Rôzne spôsoby aktualizácie vektorových katastrálnych máp si vyžiadalo spravovanie informačného systému katastra nehnuteľností v častiach katastrálnych území s rôznou úrovňou presnosti evidovania hraníc pozemkov. 

K odseku 2 

Zavádza sa doteraz absentujúci pojem „podrobný bod“, nakoľko meraním podrobných bodov sa definuje geodetické určenie objektov na zemskom povrchu.

K odseku 3, 4, 6, 7, 8 a 10

Preberajú sa v zásade definície pojmov z predchádzajúcej právnej úpravy, ktoré sa používali doteraz a budú sa aj naďalej používať. Definície pojmov sú oproti predchádzajúcej právnej úprave spresnené.

Zavádza sa nová definícia, a to definícia „zmeny hraníc katastrálnych území“, ktorá v právnej úprave chýbala.

Doteraz definované geometrické a polohové určenie nehnuteľnosti sa nahrádza novým pojmom „geodetické určenie“ Pod geodetickým určením rozumieme vymedzenie polohy, tvaru a rozmerov nehnuteľnosti v geodetickom referenčnom systéme.

Spresňuje sa pojem „katastrálne územie“. V doterajšej právnej úprave sa pod týmto pojmom rozumel územne uzavretý súbor pozemkov. V praxi existujú katastrálne územia tvorené viacerými samostatnými časťami tzv. enklávami.

K odseku 5

Spresňuje sa definícia pojmu „vlastnícka hranica“. Zobrazenie vlastníckej hranice v katastrálnej mape alebo v mape určeného operátu alebo v súbore prevzatých meraní je vtedy správne, ak je v súlade s hranicou vyznačenou v teréne, pričom vyznačenie hranice od vykonania originálneho merania nebolo polohovo zmenené. Ak sa určuje priebeh vlastníckej hranice, vychádza sa z najpresnejších dostupných údajov súboru geodetických informácií so súčasným preverením nadväznosti údajov na body v teréne, ktoré od originálneho merania nezmenili polohu. Zodpovednosť za správne určenie vlastníckej hranice preberá na seba autorizovaný geodet a kartograf, pričom primerane prihliada na vyjadrenie vlastníkov susedných pozemkov. 

K odseku 9

Definuje sa pojem „výmera pozemku“ oproti pôvodnej definícii pojmu „výmera parcely“ z dôvodu, že výmera sa určuje zo súradníc lomových bodov, to znamená meraním na zemskom povrchu a jeho priemetom do roviny pravouhlého súradnicového systému Jednotnej trigonometrickej siete katastrálnej (ďalej len „S-JTSK“).

Nakoľko v minulosti nebola k dispozícii meračská a výpočtová technika, aká je dostupná v súčasnej dobe, značné množstvo výmer evidovaných v katastri bolo určených ako sprostredkovaná veličina z originálneho mapového listu (napr. planimetrovaním) s pomôckami, s ktorými sa pracovalo v 19. storočí a v prvej polovici 20. storočia. Tieto výmery neboli určované s dostatočnou mierou spoľahlivosti a aj keď vyhovovali dobovým dovoleným odchýlkam, z pohľadu dnešných nárokov na presnosť určenia výmery už nevyhovujú. Bez preverenia rozmeru a tvaru pozemku v teréne nemožno jednoznačne garantovať hodnovernosť výmer určených podľa historických dobových predpisov. Nová legislatívna úprava vytvára možnosť pre individuálne spresňovanie takto určených výmer. 

Zároveň je potrebné poznamenať, že výmera pozemku sa určovala v súlade s predpismi účinnými v čase jej prevzatia do katastra aj ako sprostredkovaná veličina pomocou grafických metód z mapového listu, na ktorom bol pozemok zobrazený, alebo súčtom plôch geometrických obrazcov, na ktoré bola parcela prípadne pozemok rozložená, alebo výpočtom z priamo meraných mier.

K odseku 11 až 17

Upravuje sa definícia katastrálnej mapy a zavádza sa definícia vektorovej mapy určeného operátu. 

Katastrálna mapa zobrazuje všetky nehnuteľnosti, ktoré sú evidované v katastri, okrem bytov a nebytových priestorov. Sú v nej zobrazené pozemky evidované ako parcely registra „C“, teda pozemky, ktoré sa v teréne reálne nachádzajú. Nie sú na nej zobrazené tie pozemky, ktoré sú zobrazené na mape určeného operátu.

Definujú sa formy vektorových katastrálnych máp, a to číselná a nečíselná vektorová katastrálna mapa ako aj rozdelenie nečíselných vektorových katastrálnych máp podľa spôsobu ich aktualizácie.

Zavádza sa nová definícia „súboru prevzatých meraní“ ako vektorovej katastrálnej mapy obsahujúcej číselné výsledky merania v S-JTSK prevzaté do katastra nehnuteľností. Súbor prevzatých meraní sa vyhotovuje v katastrálnych územiach, v ktorých sa spravuje vektorová katastrálna mapa transformovaná.

Definuje sa pojem „určený operát“, ktorým je operát bývalých pozemkových evidencií, napr. pozemkovoknižný operát, ktorý zobrazuje pôvodné pozemky a eviduje práva k nim.

Definuje sa pojem „vektorová mapa určeného operátu“ ako mapa, ktorá zobrazuje pozemky evidované ako parcely registra „E“, ku ktorým vlastnícke vzťahy nie sú evidované v registri „C“ na liste vlastníctva.

K odseku 18

Spresňuje sa pojem „identifikácia parcely“, ktorá slúži na porovnanie zápisu a zákresu nehnuteľnosti v bývalej pozemkovej evidencii (napr. v pozemkovej knihe) so zápisom a zákresom v katastrálnom operáte. Ak vlastnícke právo nie je evidované v bývalých pozemkových evidenciách, identifikácia parcely sa vykonáva porovnaním údajov vo verejnej alebo inej listine s údajmi v katastrálnom operáte. Oproti pôvodnej právnej úprave je možné vykonávať identifikáciu parcely aj spätne, teda porovnať východiskové údaje v katastri nehnuteľností s údajmi v bývalých pozemkových evidenciách, čiže napr. zistiť aj vlastníkov pozemkov evidovaných ako parcely registra „C“, ktoré nemajú v katastri nehnuteľností evidovaného vlastníka.

K odseku 19 až 21

Na účely zákona o katastri nehnuteľností sa zavádza osobitný pojem „budova“, ktorý je užším pojmom ako stavba, ktorá je jednoznačne definovaná v zákone č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (Stavebný zákon) v znení neskorších predpisov ako stavebná konštrukcia postavená stavebnými prácami zo stavebných výrobkov, ktorá je pevne spojená so zemou alebo ktorej osadenie vyžaduje úpravu podkladu. Budovou sa teda rozumie stavba na pozemku, jej podzemná aj nadzemná časť, ktorá tvorí jeden funkčne a územne uzavretý celok. Stavba musí byť ohraničená obvodovými múrmi a zastrešená. Budovu nemôže tvoriť niekoľko samostatných stavieb.

Predkladateľ návrhu zákona vychádzal aj z novej klasifikácie stavieb zavedenej vyhláškou Štatistického úradu Slovenskej republiky č. 323/2010, ktorou sa vydáva Štatistická klasifikácia stavieb a z členenia stavieb podľa zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov. Návrh katastrálneho zákona definuje budovu pre potreby aplikácie zákona inak ako stavebný zákon.

Zároveň sa zavádza osobitný pojem rozostavaná budova a rozostavaný byt alebo rozostavaný nebytový priestor. Pri rozostavanej budove je potrebné stupeň rozostavanosti preukázať znaleckým posudkom, nakoľko účelom katastra nie je evidovať také stavby, ktoré budú síce po dokončení budovami, ale zatiaľ ešte nevykazujú znaky budovy, napr. holé základy rodinného domu.

Za rozostavaný byt alebo rozostavaný nebytový priestor sa bude považovať miestnosť alebo súbor miestností, ktoré sa nachádzajú v budove, ktorá je navonok uzavretá obvodovými stenami a strechou. Jednotlivé byty alebo nebytové priestory musia byť oddelené vonkajšími priečkami. Stupeň rozostavanosti sa preukazuje znaleckým posudkom.

K odseku 22 a 23

Predmetom evidencie v katastri budú aj podzemné stavby, ktoré majú pevný základ (majú charakter nehnuteľnosti). Doteraz sa evidoval len vstupný (výstupný) portál týchto stavieb. Práva k týmto stavbám sa budú evidovať v súbore popisných informácií.

Pri rozostavanej podzemnej stavbe je potrebné stupeň rozostavanosti preukázať znaleckým posudkom, nakoľko účelom katastra nie je evidovať také stavby, ktoré budú síce po dokončení podzemnými stavbami, ale zatiaľ ešte nevykazujú znaky podzemnej stavby, napr. vykopaná a vybetónovaná jama.

K odseku 24

V zákone bola vytvorená definícia pojmu „iná oprávnená osoba“, ktorý bol predtým uvedený v doterajšom katastrálnom zákone ako legislatívna skratka, ktorá neobsahovala dostatočne výpočet osôb, ktoré boli v skutočnosti oprávnenými osobami. Pojem iná oprávnená osoba bol rozšírený o štátne podniky, Slovenský pozemkový fond a Štátne lesy ako správcov majetku neznámych osôb po konaní podľa zákona č. 180/1995 Z. z. o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom v znení neskorších predpisov. 

Pod pojmom „iná oprávnená osoba“ sa rozumejú aj osoby, ktoré sú potenciálne oprávnené uskutočňovať právne úkony za iných, napr. zákonní zástupcovia ex lege, zákonní zástupcovia na základe rozhodnutia súdu (napr. majetkový opatrovník) alebo zástupcovia na základe plnomocenstva.

K odseku 25

Definuje sa pojem „informačný systém katastra nehnuteľností“, ktorý slúži nielen na zber, uloženie a spravovanie údajov katastra, ale aj na poskytovanie služieb.

K § 4

K odseku 1

Taxatívne sa vypočítava, čo je predmetom evidencie v katastri, odstraňuje sa nepresnosť a neurčitosť, rozdielna interpretácia predmetu katastra, hlavne z pohľadu evidencie stavieb, inžinierskych stavieb a drobných stavieb.

Na rozdiel od pôvodnej právnej úpravy predmetom katastra sú len katastrálne územia a presne vymedzené nehnuteľnosti, nakoľko len k nim sa môžu evidovať ostatné údaje ako napr. parcelné číslo, druh pozemku, výmera pozemku alebo právo k nehnuteľnosti. Ani v minulosti kataster nikdy neevidoval všetky nehnuteľnosti, ale len niektoré (to isté platí aj o niekdajšej pozemkovej knihe), pričom doterajšie vymedzenie bolo neurčité a spôsobovalo nejednotnú prax v rámci katastra. Podľa pôvodnej právnej úpravy boli niektoré stavby evidované len v súbore geodetických informácii, boli zobrazené len v katastrálnej mape a nie na liste vlastníctva, popisné údaje sa k týmto stavbám neevidovali. Tým dochádzalo k rozporu medzi súborom geodetických informácií a súborom popisných informácií, stavby ktoré boli zobrazené v katastrálnej mape, kataster z pohľadu ich vlastníka neevidoval a tým ani nemohol o ich prevode rozhodnúť vkladom, čo bolo v nesúlade s § 133 ods. 2 Občianskeho zákonníka.

Súčasné presné vymedzenie predmetu evidencie sprehľadní právnu úpravu a spôsob nakladania so  všetkými nehnuteľnosťami, čiže aj s tými, ktoré nie sú predmetom evidovania v katastri.  

K odseku 2

Podľa doterajšej právnej úpravy v prípade pochybností o tom, či ide o predmet evidovania v katastri bola príslušnou na rozhodnutie správa katastra, resp. od 1. októbra 2013 okresný úrad, čo bol zdroj nejednotných rozhodnutí a stavu, že v jednom okrese sa určitá stavba evidovala a v niektorom nie. Z tohto dôvodu v pochybnostiach o tom, či ide o predmet evidovania v  katastri bude rozhodovať na centrálnej úrovni Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) ako ústredný orgán štátnej správy na úseku katastra, čo zabezpečí jednotnú evidenciu v celej republike. Na rozhodnutie úradu o tom, či ide o predmet evidovania v katastri alebo nie, sa nebude vzťahovať správny poriadok. Návrh na rozhodnutie o tom, či ide o predmet evidovania v katastri, bude oprávnený podať iba okresný úrad a teda pôjde o komunikáciu iba medzi úradom a okresným úradom. Úrad oznámi okresnému úradu, ktorý podal žiadosť o vydanie rozhodnutia, výsledok rozhodnutia  a zároveň rozhodnutie zverejní na svojom webovom sídle a na elektronickej úradnej tabuli, v dôsledku čoho bude mať každý možnosť oboznámiť sa s týmto rozhodnutím úradu.   

K odseku 3

Pre účely evidovania nehnuteľností významných z hľadiska obrany, vnútorného poriadku, bezpečnosti štátu, ako aj práv k týmto nehnuteľnostiam je potrebné tieto evidovať na základe dohody s príslušnými štátnymi orgánmi v osobitnom režime.

K § 5

K odseku 1 až 9

Oproti doterajšej právnej úprave sa sprehľadňuje to, čo tvorí obsah katastra. Obsahom katastra sú taxatívne vymenované údaje, ktoré sú potrebné pre prehľadnú evidenciu nehnuteľností a práv k nim.   

Obsah katastra tvoria údaje o geodetickom určení pozemkov a katastrálnych území, to znamená údaje o ich tvare, rozmere, polohe a teda údaje o tom, kde sa tieto v teréne nachádzajú. Obsahom katastra sú všetky údaje o nehnuteľnostiach, ktoré sú dôležité pre konkrétne identifikovanie nehnuteľnosti, jej popísanie a opísanie, identifikačné údaje o vlastníkoch a iných oprávnených osobách, vrátane iných identifikačných údajov, ktoré môžu byť dôležité z pohľadu ich evidencie, napr. pozbavenie spôsobilosti na právne úkony. 

V súvislosti s novým definovaním pojmu „výmera pozemku“ sa zavádza osobitný atribút výmery, a to kvalita výmery. Kvalitu výmery vedenej v súbore popisných informácií vygeneruje informačný systém katastra nehnuteľností na základe jej porovnania s výmerou vypočítanou z podrobných bodov hranice pozemku a s ohľadom na presnosť, s akou sú lomové body hranice pozemku určené. Tento atribút slúži na kvantifikovanie odchýlky, s akou je výmera určená, čo umožní vlastníkom spolurozhodovať o presnosti určenia výmery ich pozemku.  

K odseku 1 písm. c)

Dôležitou časťou obsahu katastra sú údaje o právach k nehnuteľnostiam, a to o vlastníckom práve, záložnom práve, vecnom bremene, predkupnom práve, ak má mať účinky vecného práva, práve vyplývajúcom zo správy majetku štátu, vyšších územných celkov a obcí ako aj z hospodárenia s majetkom štátu a zo správy majetku neznámych vlastníkov. Preberá sa z doterajšej právnej úpravy aj zápis nájomného práva k pozemkom, ak má trvať najmenej 5 rokov.

Obsah katastra tvoria aj údaje o iných skutočnostiach súvisiacich s nehnuteľnosťami, ich vlastníkmi alebo inými oprávnenými osobami, alebo s právami k nehnuteľnostiam. Tieto údaje sa v katastri zapíšu v konaní o poznámke.

K odseku 10

Podobne ako je tomu v prípade predmetu evidovania v katastri aj v súvislosti s údajmi tvoriacimi obsah katastra by mohli v aplikačnej praxi vzniknúť pochybnosti o tom, či ide o údaj, ktorý je obsahom katastra. Z tohto dôvodu sa zavádza ustanovenie, v ktorom je upravená kompetencia úradu a postup pri rozhodovaní o tom, či určitý údaj v pochybnostiach patrí do obsahu katastra. Na rozhodnutie úradu o tom, či ide o údaj tvoriaci obsah katastra alebo nie, sa nebude vzťahovať správny poriadok. Návrh na rozhodnutie o tom, či ide o údaj tvoriaci obsah katastra, bude oprávnený podať iba okresný úrad a teda pôjde o komunikáciu iba medzi úradom a okresným úradom. Úrad oznámi okresnému úradu, ktorý podal žiadosť o vydanie rozhodnutia, výsledok rozhodnutia a zároveň rozhodnutie zverejnení na svojom webovom sídle a na elektronickej úradnej tabuli, v dôsledku čoho bude mať každý možnosť oboznámiť sa s týmto rozhodnutím úradu.   

K § 6

Určujú sa druhy pozemkov. Preberá sa doterajšie delenie pozemkov, ktoré sa evidujú v katastri nehnuteľností.

K § 7

K odseku 1 

Ustanovuje sa hodnovernosť a záväznosť údajov katastra. Hodnovernosť spočíva v tom,  že údaje katastra zodpovedajú skutočnosti, a že sa na ne každý môže spoľahnúť. Znamená to, že pokiaľ sa verejnou listinou alebo inou listinou nepreukáže opak toho, čo je uvedené v katastri, platí domnienka pravdivosti údajov zapísaných v katastri. 

Až zápisom v katastri sa údaje, ktoré sa zapisujú do katastra, stávajú hodnovernými a záväznými údajmi. 

Ak sa preukáže, že údaj katastra nie je hodnoverný, nesmie sa ďalej používať.

K odseku 2

Taxatívne sa vymedzujú údaje, ktoré nie sú záväzné. Medzi záväzné údaje nepatrí údaj o spôsobe využitia pozemku. Výmera a druh pozemku evidovaného ako parcela registra „E“ nemôže byť záväzným údajom, nakoľko tieto boli prevzaté z pôvodných operátov, napr. z pozemkovej knihy, z čoho vyplýva, že druh pozemku je neaktuálny údaj a výmera bola určená menej presnými metódami, napr. krokovaním, planimetrovaním a pod.

V nadväznosti na definíciu výmery pozemku nie je záväzným údajom katastra ani výmera pozemku evidovaného ako parcela registra „C“, ak lomové body hranice pozemku neboli určené jedným z nasledujúcich spôsobov:

odmeraním vyznačených lomových bodov v teréne,
vytýčením a označením lomových bodov v teréne,
geodetickým výpočtom so súčasným preverením nadväznosti polohy bodov na situáciu v teréne.

Záväzným údajom nie je ani cena nehnuteľnosti, a to z dôvodu, že nie je stanovená povinnosť uvádzať v zmluvách cenu ku každej nehnuteľnosti samostatne.

K § 8

K odseku 1 až 5

Ustanovenie upravuje poskytovanie údajov katastra. Ustanovuje sa poskytovanie elektronických služieb podľa zákona o informačných systémoch verejnej správy. 

Údaje katastra bude poskytovať úrad prostredníctvom okresných úradov alebo prostredníctvom integrovaného obslužného miesta. Taktiež bude môcť úrad poskytovať údaje katastra a elektronické služby prostredníctvom právnickej osoby zriadenej úradom (napr. Geodetický a kartografický ústav Bratislava).

Údaje katastra sa budú poskytovať v listinnej podobe vo forme výstupov alebo v elektronickej podobe vo forme odpisov podľa zákona o informačných systémoch verejnej správy.

Výstupom v listinnej podobe je napr. identifikácia parcely, súpis nehnuteľností. Odpis možno poskytnúť len v prípade, že sú požadované údaje vedené v elektronickej podobe. Úrad bude poskytovať výstupy alebo odpisy iba vo forme verejných listín.

Úrad prostredníctvom integrovaného obslužného miesta (napr. pošta) poskytuje napríklad výpis alebo kópiu z listu vlastníctva, kópiu z katastrálnej mapy, kópiu z mapy určeného operátu, a to iba v prípade, že sú tieto vedené v elektronickej podobe.

K odseku 2

Existencia centrálneho systému katastra nehnuteľností umožní každému okresnému úradu prístup ku všetkým údajom katastra nehnuteľností, ak budú vedené v elektronickej podobe. Fyzické alebo právnické osoby si tak budú môcť vyžiadať údaje vo forme výstupu alebo odpisu od ktoréhokoľvek okresného úradu. Podmienkou však je, aby požadované údaje boli vedené v elektronickej podobe.

K odseku 3

Úrad môže poskytnúť údaje katastra aj prostredníctvom právnickej osoby zriadenej úradom, ktorými sú Geodetický a kartografický ústav Bratislava a Výskumný ústav geodézie a kartografie. Ide o údaje, ktoré sa budú poskytovať za odplatu podľa ponukového cenníka ako neverejné listiny.

K odseku 6

Zároveň sa zavádza pojem „hromadné údaje katastra“ a upravuje sa poskytovanie týchto údajov. Hromadné údaje sa budú poskytovať výlučne na základe zmluvy, v ktorej poskytovateľ výslovne upraví podmienky ich ďalšieho používania. Zároveň sa však zavádza výnimka pre poskytovanie hromadných údajov pre orgány verejnej moci, kedy nebude potrebné uzatvárať zmluvu, nakoľko pre tieto prípady platí postup podľa zákona č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente).

K odseku 7

Upravuje sa právna úprava úhrady za poskytovanie údajov a služieb katastra. Od úhrady za tieto údaje a služby budú oslobodené tie subjekty, ktoré sú podľa zákona č. 145/1995 Z. z. oslobodené od platenia správnych poplatkov (napr. štátne orgány, obce, vyššie územné celky) a orgány verejnej moci, pokiaľ podľa osobitného predpisu získavajú a používajú údaje a služby katastra na účely výkonu verejnej moci. Pokiaľ ide o úhradu za údaje a služby katastra, zákon nerozširuje okruh subjektov povinných platiť úhradu za údaje a služby katastra, čiže prakticky zostáva zachovaný súčasný stav. Povinnosť platiť úhradu sa vzťahuje napr. na podnikateľov, ktorí budú žiadať o poskytnutie údajov a služieb katastra na svoje podnikateľské účely, pričom táto povinnosť pre tieto subjekty platí aj podľa súčasnej právnej úpravy. 

K odseku 8

Vybrané údaje z katastra vedené v elektronickej podobe budú prístupné bezodplatne aj prostredníctvom prístupového miesta. Prístupovým miestom podľa zákona č. 305/2013 Z. z. sú ústredný portál verejnej správy, špecializované portály, integrované obslužné miesta a ústredné kontaktné centrum. Vybrané údaje z katastra prístupné prostredníctvom prístupového miesta budú mať iba informatívny charakter. Nie je možné ani účelné uviesť taxatívny výpočet údajov katastra prístupných prostredníctvom prístupového miesta, preto zákon používa pojem „vybrané údaje z katastra nehnuteľností“. 

K odseku 9

Ministerstvo obrany SR plní úlohy štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností na území vojenského obvodu, ktorý je územným celkom a správnym celkom na zabezpečenie úloh obrany a bezpečnosti štátu. Z uvedeného dôvodu údaje vojenského katastra nehnuteľností nemôžu byť verejne prístupné prostredníctvom prístupového miesta. Sprístupniť ich možno len na požiadanie najmä vo forme výpisu, výstupu alebo odpisu alebo na nahliadnutie priamo na Ministerstve obrany SR. Takisto výstup alebo odpis poskytnutý Ministerstvom obrany SR je verejnou listinou.

K § 9

Zachováva sa doterajšia štruktúra právnej úpravy pojmu „katastrálny operát“ s tým rozdielom, že sa sprehľadňuje obsah súboru popisných informácií. Údaje zo súboru popisných informácií sa zhromažďujú na liste vlastníctva. Keďže ide z hľadiska zákona o dôležitý inštitút, bolo potrebné na rozdiel od doterajšieho zákona upraviť jeho obsah v samostatnom paragrafe. 

K odseku 1 a 2

Katastrálny operát tvoria materiály potrebné na spravovanie katastra a jeho obnovu. Je vedený podľa katastrálnych území v analógovej podobe a v elektronickej podobe. Rozdeľuje sa na súbor geodetických informácií, ktorý obsahuje grafickú časť katastra, teda rôzne druhy máp, geometrické plány a rôznu geodetickú dokumentáciu, a na súbor popisných informácií, ktorý obsahuje písomnú časť katastra, vrátane listov vlastníctva. Súčasťou katastrálneho operátu je aj zbierka listín, ktorá je tvorená všetkými listinami, na základe ktorých boli vykonané zápisy v katastri. Pozemkové knihy, železničná kniha a operát bývalého pozemkového katastra sú taktiež súčasťou katastrálneho operátu, majú trvalú dokumentárnu hodnotu a môžu slúžiť ako doklad na preukázanie vlastníctva, pokiaľ vlastnícke právo nie je evidované v katastri.

K odseku 3

Upravuje sa obsah listu vlastníctva, uvádzajú sa údaje, ktoré sa budú v liste vlastníctva evidovať. Do budúcnosti sa bude viesť list vlastníctva iba v elektronickej podobe. 

K odseku 4 

Neplatný katastrálny operát ostáva dokumentom s trvalou dokumentárnou hodnotou. Musí byť na ňom vyznačené, z akého dôvodu je neplatný a kedy stratil platnosť.

K § 10

K odseku 1

Upravuje sa verejnosť katastrálneho operátu. Zásada verejnosti znamená, že každý má právo nahliadať do katastrálneho operátu, robiť si z neho výpisy, odpisy, náčrty alebo kópie, ktoré si môže vyhotoviť aj vlastnými technickými prostriedkami. Pri nahliadnutí do katastrálneho operátu je teda možné použiť aj vlastné technické prostriedky, napríklad mobilný telefón alebo fotoaparát. Výnimkou zo zásady verejnosti katastrálneho operátu je zbierka listín.

K odseku 2 až 5

V záujme ochrany osobných údajov a v súlade so zákonom č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov sa pri poskytovaní údajov, pri nahliadaní do katastrálneho operátu a pri zverejňovaní údajov z katastrálneho operátu poskytujú údaje len v presne vymedzenom rozsahu, a to v rozsahu meno, priezvisko, rodné priezvisko, dátum narodenia a miesto trvalého pobytu.

Vlastníkovi, štátnym orgánom a osobám v rámci poskytovania súčinnosti sa okrem týchto údajov poskytne aj údaj o rodnom čísle.

Nová právna úprava zavádza ako predmet evidencie katastra aj údaj o cene nehnuteľnosti. Údaj o cene bude okresný úrad poskytovať len vymedzenému okruhu osôb, a to vlastníkovi, štátnym orgánom, Národnej banke Slovenska a osobám v rámci poskytovania súčinnosti, alebo osobám z odboru oceňovania nehnuteľností a osobám, ktoré vyhotovujú cenové mapy. 

K odseku 6

Ustanovuje sa výnimka zo zásady verejnosti katastrálneho operátu. V záujme ochrany osobnosti sa taxatívne vymedzuje okruh osôb, ktoré majú právo nahliadať do zbierky listín. Oproti doterajšej právnej úprave má právo do zbierky listín nahliadať okrem právneho predchodcu aj právny nástupca a osoby v rámci poskytovania súčinnosti, napríklad notári a exekútori. V záujme odstránenia interpretačných sporov sa výslovne ustanovuje, že právo nahliadnuť do zbierky listín má bezprostredný právny predchodca a bezprostredný právny nástupca vlastníka nehnuteľnosti alebo inej oprávnenej osoby. Právo nahliadnuť do listín uložených v zbierke listín má aj spoluvlastník nehnuteľnosti a to pokiaľ ide o listiny týkajúce sa nehnuteľnosti, ku ktorej má fyzická alebo právnická osoba spoluvlastnícky podiel. Toto oprávnenie spoluvlastníka vyplýva zo skutočnosti, že aj spoluvlastníka je potrené považovať za vlastníka nehnuteľností, pričom aj v odbornej literatúre sa o spoluvlastníkovi veci hovorí aj ako o jej vlastníkovi (napr. Barešová, E. a Baudyš, P.: Zákon o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem; Praha: C. H. Beck, 2007, s. 447).    

Nová právna úprava znemožňuje prístup do zbierky listín osobám, ktoré vyhotovujú cenové mapy, a to z dôvodu, že údaj o cene nehnuteľnosti bude predmetom evidencie a tento údaj im bude okresný úrad poskytovať podľa predchádzajúceho odseku. 

K odseku 7

Vymedzuje sa okruh osôb, ktorým úrad vydá preukaz vyhotoviteľa geodetických a kartografických činností. Na základe vydaného preukazu sa jeho držiteľovi sprístupní katastrálny operát, a to vrátane zbierky listín. Zároveň sa ustanovuje doba platnosti preukazu a možnosti jeho predĺženia.

K odseku 8

Ustanovenie upravuje prístup ku katastrálnemu operátu v pôsobnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky.

K § 11

Ustanovuje sa, za akých podmienok a komu možno vydať a zapožičať katastrálny operát. Originál katastrálnej mapy, originál mapy určeného operátu, originál listu vlastníctva v listinnej podobe a originál pozemnoknižnej vložky nemožno vydať ani zapožičať nikomu a teda napríklad ani súdu ani orgánom činným v trestnom konaní.

K § 12

Ustanovuje sa pôsobnosť orgánov štátnej správy na úseku katastra. Ústredným orgánom štátnej správy je Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, miestnymi orgánmi na úseku katastra sú okresné úrady. Úlohy úradu a okresného úradu na území vojenského obvodu plní Ministerstvo obrany SR. 

K § 13

Ustanovujú sa kompetencie úradu. Základnou úlohou úradu ako ústredného orgánu štátnej správy je riadenie výkonu štátnej správy na úseku katastra, vypracovanie koncepcií rozvoja katastra, smerovania katastra, príprava všeobecne záväzných právnych predpisov na úseku katastra, medzinárodná spolupráca. 

Ustanovenie upravuje pôsobnosť úradu vo vzťahu k podriadeným subjektom, ktorá zohľadňuje  stav na základe zákona č. 180/2013 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Kontrolná funkcia ústredného orgánu štátnej správy voči orgánom miestnej štátnej správy nebola v doterajšom katastrálnom zákone jednoznačne upravená. 

Do kompetencií úradu sa zavádza poskytovanie údajov z katastra z dôvodu zavedenia Centrálneho systému katastra, ktorý bude spravovaný úradom.

Úrad ako ústredný orgán štátnej správy plní aj dozornú a kontrolnú funkciu štátu pri dodržiavaní právnych predpisov na úseku geodézie, kartografie a katastra. 

Zákon č. 3/2010 Z. z. o národnej infraštruktúre pre priestorové informácie ustanovuje jednu z tém priestorových údajov „parcely katastra nehnuteľností“. Zabezpečenie zdrojovej evidencie pre túto tému je v kompetencii úradu.

Oproti doterajšej právnej úprave sa rozširujú kompetencie úradu o činnosti súvisiace s novým definovaním geodetických a kartografických činností na úseku katastra a začlenenie týchto činností do pôsobnosti zákona o katastri nehnuteľností. Ide o kompetencie ako vydávanie a odoberanie osvedčenia o osobitnej odbornej spôsobilosti na vykonávanie geodetických a kartografických činností na úseku katastra, vydávanie poverenia na úradné overovanie výsledkov geodetických a kartografických činností na úseku katastra, vedenie zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov, vydávanie rozhodnutia o uznaní odbornej kvalifikácie na autorizačné overovanie geodetických a kartografických činností na základe uznania dokladu o vzdelaní podľa osobitného predpisu.

Novou kompetenciou úradu je aj vydávanie preukazov vyhotoviteľa geodetických a kartografických činností, ktorý oprávňuje jeho držiteľa na vstup a vjazd na cudzie nehnuteľností a na získavanie údajov z katastrálneho operátu, z dôvodu, že preukaz platí na celom území Slovenskej republiky.

Ustanovenie uvádza kompetencie úradu len príkladmo. 

K § 14

Miestnym orgánom štátnej správy vykonávajúcim štátnu správu aj na úseku katastra nehnuteľností sú okresné úrady. Okresný úrad vykonáva štátnu správu s územnou pôsobnosťou v rámci okresu. Základnou úlohou okresného úradu na úseku katastra nehnuteľností je vykonávať katastrálne konanie, teda zápisy práv a iných údajov do katastra, opravovať chyby v katastrálnom operáte, vykonávať obnovu katastrálneho operátu. Okresný úrad kontroluje geodetické a kartografické činnosti, ktorých výsledky sa majú prevziať do katastra, úradne overuje geometrické plány. Za účelom vypracovania štatistických údajov o pôdnom fonde spracúva sumárne údaje o pôdnom fonde. V prípade porušenia poriadku na úseku katastra prejednáva priestupky a iné správne delikty. Okresný úrad aktualizuje údaje v katastrálnom operáte, obnovuje katastrálny operát a zabezpečuje ho pred poškodením, zničením, stratou a odcudzením. Okresný úrad naďalej poskytuje údaje z katastra, avšak v mene úradu, nakoľko nie je správcom informačného systému katastra, ktorým je úrad. Z dôvodu zabezpečenia ochrany doručených listín a spisového materiálu pre potreby orgánov štátnej správy na úseku katastra overuje kópie alebo rovnopisy verejných a iných listín ako aj kópie geometrických plánov. Jedná sa o prípady, kedy okresný úrad zasiela odvolaciemu orgánu spisový materiál na vybavenie alebo ak sa prešetruje postup okresného úradu pri zápise verejných a iných listín.

Okresný úrad spracúva osobné údaje, ktoré sú obsahom úradných dokladov. Správny orgán na úseku katastra v rámci zápisu práv k nehnuteľnostiam vyžadoval od dotknutých vlastníkov rôzne identifikačné údaje, ktoré preukazovali náležitými dokladmi (rodný list, sobášny list...), čo bolo v rozpore so  zákonom č. 482/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov, resp. so zákonom č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov. Z tohto dôvodu sa rozširuje pôsobnosť okresného úradu o možnosť získavať osobné údaje potrebné na zápis práv k nehnuteľnostiam z rôznych osobných dokladov a uchovávanie ich kópií.

Ustanovuje sa, ktoré úkony robí okresný úrad v mene úradu. 

Vo vzťahu k pôsobnosti okresného úradu v sídle kraja sa odkazuje na osobitný predpis, a to na zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 180/1995 Z. z. o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom v znení neskorších predpisov. 

K § 15

V nadväznosti na § 12 ods. 3 upravuje toto ustanovenie kompetencie Ministerstva obrany SR vo vojenských obvodoch. 

Zavádza sa pojem osobitný informačný systém katastra nehnuteľností, ktorý spravuje Ministerstvo obrany SR vo vojenských obvodoch. Tento informačný systém obsahuje údaje katastra z vojenských obvodov. 

K § 16

V záujme riadneho fungovania katastra je nevyhnutné upraviť podmienky súčinnosti katastra so štátnymi orgánmi, právnickými osobami a fyzickými osobami. 

K § 17

Upravujú sa povinnosti vlastníkov a iných oprávnených osôb pri poskytovaní údajov potrebných pre zápis v katastri. Vlastníci a iné oprávnené osoby sú povinní dbať, aby ich osobné údaje alebo údaje o nehnuteľnosti evidované v katastri boli v súlade so skutočným stavom. Z tohto dôvodu sú povinní hlásiť do 30 dní každú zmenu v týchto údajoch a na vyzvanie okresného úradu predkladať doklady na zápis alebo listiny potrebné pre zápis v katastri; to sa netýka verejných listín, ktoré sú povinné posielať štátne orgány, ktoré tieto verejné listiny vyhotovujú. Vlastníci a iné oprávnené osoby sú povinní označiť na svoje náklady lomové body hraníc svojich pozemkov. V prípade, že tak neurobia, môže ich označiť na náklady vlastníka alebo inej oprávnenej osoby okresný úrad. Okresný úrad vlastníkovi alebo inej oprávnenej osobe vyúčtuje náklady, ktoré skutočne vynaložil na označenie lomových bodov hraníc pozemku. Pri pozemkoch, ktorých hranice sú predmetom súdneho sporu alebo pozemkov parciel registra „E“, alebo pozemkov parciel registra „C“, ktoré sú v teréne zlúčené v jednom celku (pričom sa nejedná o vonkajší obvod tohto celku), vyznačenie nie je potrebné.

Pokiaľ ide o práva vlastníkov a iných oprávnených osôb v katastrálnom konaní, resp. vo veciach súvisiacich s katastrom nehnuteľností, nie je možné uviesť taxatívny výpočet týchto oprávnení. Jednotlivé práva týchto osôb vyplývajú buď priamo z ustanovení zákona o katastri nehnuteľností alebo z osobitných právnych predpisov (napr. zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní). Nepochybne medzi najvýznamnejšie práva vlastníkov a iných oprávnených osôb patrí ich oprávnenie zúčastniť sa na katastrálnom konaní, ktorého sú v zmysle ustanovení zákona o katastri nehnuteľností účastníkmi konania.

K § 18

Pre účely dosiahnutia súladu údajov katastra so skutočným stavom sú obce povinné zasielať okresným úradom rozhodnutia o nehnuteľnostiach a právach k nehnuteľnostiam do 30 dní od nadobudnutia právoplatnosti ako aj iné listiny, ktoré sú potrebné pre zápis v katastri. Na podnet okresného úradu sú povinné opravovať formálne nedostatky v listinách, v rámci poskytovania súčinnosti sú povinné zároveň oznamovať zmeny údajov, ktoré samy zistili a taktiež sa starať o trvalé označenie lomových bodov ich územných hraníc. Ďalej sú obce povinné vyhlasovať na svojom území začatie katastrálneho konania na základe oznámenia okresného úradu a plniť ďalšie povinnosti vyplývajúce pre ne z tohto ustanovenia alebo z osobitných ustanovení. 

K § 19

Oznamovacia povinnosť zasielať verejné listiny a iné listiny o nehnuteľnostiach a o právach k nehnuteľnostiam ako aj iné údaje súvisiace s evidenciou nehnuteľností sa vzťahuje aj na štátne orgány, notárov, exekútorov a správcov konkurznej podstaty. Tieto budú povinné zasielať okresnému úradu verejné listiny a iné listiny do 30 dní od ich vyhotovenia, a ak bude verejnou listinou rozhodnutie štátneho orgánu, lehota sa bude počítať odo dňa jeho právoplatnosti. Zároveň sa zavádza povinnosť týchto orgánov a osôb poskytovať okresným úradom súčinnosť. 

K § 20

Výkon štátnej správy na úseku katastra si vyžaduje, aby zamestnanci vykonávajúci štátnu službu na úseku katastra, a taktiež fyzické a právnické osoby, ktoré vykonávajú alebo kontrolujú geodetické a kartografické činnosti mohli v odôvodnených prípadoch vstupovať  a vchádzať dopravným prostriedkom na cudzie pozemky. Pri nehnuteľnostiach s osobitným režimom, napr. nehnuteľnosti slúžiace na ochranu strategických materiálových rezerv štátu, je potrebný súhlas ústredného orgánu štátnej správy, v ktorého správe sa dotknutý pozemok nachádza. Obmedzenie oprávnenia vyššie uvedených osôb na vstup alebo vjazd na pozemky sa týka aj nehnuteľností cudzích diplomatických misií, pri ktorých je taktiež potrebný ich súhlas.

K § 21

Štátne orgány na úseku katastra sú povinné pri plnení svojich povinností, a to najmä pri zápise práv k nehnuteľnostiam, signalizovať príslušným štátnym orgánom skutočnosť, ktorá nasvedčuje tomu, že došlo k porušeniu všeobecne záväzného právneho predpisu. Nakoľko pre zápis práv k nehnuteľnostiam záznamom platí evidenčný princíp, nie je v kompetencii orgánov štátnej správy na úseku katastra posúdiť správnosť listiny, teda preskúmať jej právnu stránku. Nakoľko však zistia, že došlo k porušeniu všeobecne záväzného právneho predpisu, musia túto skutočnosť prostredníctvom úradu oznámiť príslušným štátnym orgánom s cieľom zabezpečiť nápravu protiprávneho stavu.

Oznamovacia povinnosť vo vzťahu k Ministerstvu pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky sa bude týkať tých prípadov, keď výmera pozemku, pri ktorej došlo k zmene druhu poľnohospodárskeho pozemku pri zápise stavby, bude väčšia ako 10 m2.

K § 22

Katastrálne konanie je osobitným druhom správneho konania, v ktorom okresný úrad  rozhoduje o právach k nehnuteľnostiam a vykonáva zápis práv alebo iných údajov do katastra, prešetruje údaje katastra alebo vykonáva revíziu údajov katastra. Ustanovenie taxatívne vymenováva všetky druhy katastrálnych konaní. Osobitne je uvedené, že práva k nehnuteľnostiam sa zapisujú do katastra len v konaní o vklade a v konaní o zázname. V katastrálnom konaní sa postupuje podľa všeobecných predpisov o správnom konaní, ak zákon o katastri nehnuteľností alebo osobitný zákon neustanovuje inak. Odsek 3 odkazuje vo vzťahu ku katastrálnemu konaniu vykonávanému v elektronickej podobe na osobitný právny predpis a to zákon č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente). Odsek 4 tohto paragrafu je v podstate prevzatý zo správneho poriadku s dodatkom, že lehota na vykonanie určitého úkonu zo strany účastníka konania alebo dotknutej osoby v katastrálnom konaní nesmie byť kratšia ako 10 dní. Vzhľadom na skutočnosť, že na niektoré druhy katastrálneho konania sa nevzťahuje správny poriadok, bolo potrebné upraviť, kedy sa začína katastrálne konanie. Vymedzenie okamihu začatia katastrálneho konania zohľadňuje skutočnosť, že niektoré konania sa môžu začať aj len doručením verejnej listiny, zmluvy podľa § 47 ods. 4 alebo inej listiny (napr. doručením rozsudku o určení práva okresnému úradu so strany súdu), kedy sa nevyžaduje podanie návrhu na začatie konania o zázname. Zároveň bolo potrebné zohľadniť, že niektoré druhy katastrálneho konania môže okresný úrad začať aj z vlastného podnetu. Pokiaľ ide o oznamovanie začatia katastrálneho konania, navrhovaná právna úprava vychádza z toho, že oznamovanie začatia konania by bolo v niektorých prípadoch neúčelné vzhľadom na charakter konania (napr. dopĺňanie údajov katastra alebo prešetrovanie údajov katastra), resp. vzhľadom na lehotu, v ktorej sa má zápis do katastra vykonať (napr. v prípade zápisu poznámky). Taktiež je potrebné poukázať na skutočnosť, že vykonanie záznamu do katastra nemá vplyv na vznik, zmenu ani zánik práv k nehnuteľnostiam (záznam má len evidenčné účinky). Preto nie je účelné oznamovať začatie konania o zázname jeho účastníkom. To znamená, že začatie katastrálneho konania sa bude oznamovať len v určitých prípadoch (t. j. v prípade začatie konania o obnove katastrálneho operátu a v prípade začatia katastrálneho konania, na ktoré sa vzťahuje správny poriadok).

K § 23

Toto ustanovenie, čiastočne prevzaté z platného katastrálneho zákona, upravuje miestnu príslušnosť orgánov štátnej správy na úseku katastra. V zmysle tohto ustanovenia je miestne príslušný na konanie okresný úrad, v  územnom obvode ktorého sa nachádza nehnuteľnosť, ktorej sa konanie týka, pokiaľ nie je ustanovené inak.

Zároveň sa upravuje miestna príslušnosť okresného úradu v tých prípadoch, ak sa konanie o vklade, konanie o zázname alebo konanie o zmene hraníc katastrálnych území týka nehnuteľností nachádzajúcich sa v územnom obvode viacerých okresných úradov. Toto ustanovenie zakotvuje zásadu predstihu, na základe ktorej bude príslušný na konanie o celom návrhu ten okresný úrad, ktorému bol návrh doručený ako prvému, resp. ktorý začal vo veci konať ako prvý, ak sa konanie začalo bez návrhu. Okresný úrad, ktorému bol návrh doručený ako prvému, alebo ktorý začal konať ako prvý, súčasne oznámi začatie konania ostatným dotknutým okresným úradom. Na základe tohto oznámenia sú dotknuté okresné úrady povinné konanie zastaviť a v prípade konania o zázname verejnú listinu, zmluvu podľa § 47 ods. 4 alebo inú listinu predloženú na vykonanie záznamu vrátiť. 

V prípade, ak hrozí, že okresný úrad v konaní o vklade alebo v konaní o zázname nedodrží lehotu podľa tohto zákona, môže predseda úradu na určený čas alebo v určených konaniach rozhodnúť o tom, že v konaní o vklade alebo v konaní o zázname bude konať zamestnanec iného okresného úradu vykonávajúci štátnu službu. Toto ustanovenie je inštitútom opatrenia proti nečinnosti okresného úradu a spĺňa aj preventívnu úlohu na zabránenie vzniku škôd v dôsledku nedodržania lehôt a zbytočných žalôb na náhradu škody proti štátu.

K § 24

Upravujú sa všeobecné náležitosti návrhu na začatie katastrálneho konania.

K odseku 1 a 2

Návrh na začatie akéhokoľvek katastrálneho konania je možné podať v listinnej alebo elektronickej podobe. Návrh na začatie konania musí byť podpísaný navrhovateľom. V prípade, ak návrh nebude podpísaný (či už návrh v listinnej podobe alebo v elektronickej podobe), okresný úrad naň neprihliadne, teda ho bude považovať za nulitný, nezaradí ho do registra katastrálnych konaní a celé podanie vráti navrhovateľovi bez toho, aby ho vyzýval na doplnenie návrhu. Ak aj navrhovateľ po podaní ním nepodpísaného návrhu podá rovnaký návrh, ktorý už bude podpísaný v zmysle odseku 2 tohto paragrafu, z hľadiska zásady priority zápisov práv do katastra bude rozhodujúci dátum doručenia tohto navrhovateľom podpísaného návrhu. 

Nakoľko návrh na začatie katastrálneho konania musí byť v listinnej podobe podpísaný vlastnoručne navrhovateľom, nie je možné vykonať jeho konverziu do elektronickej podoby podľa zákona o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente).

K odseku 3

Návrh na začatie katastrálneho konania sa môže podať v štátnom jazyku, českom jazyku alebo v úradne osvedčenom preklade do slovenského jazyka.

K odseku 4

Upravujú sa náležitosti návrhu na začatie katastrálneho konania. Návrh musí obsahovať identifikačné údaje navrhovateľa, korešpondenčnú adresu, označenie okresného úradu, ktorému je návrh adresovaný. Medzi náležitosti, ktoré musí návrh obsahovať sa dopĺňa označenie, čoho sa navrhovateľ domáha, ktoré v súčasnej právnej úprave absentovalo a spôsobovalo v praxi veľké problémy, nakoľko okresný úrad ani z obsahu návrhu nevedel posúdiť, čoho sa navrhovateľ domáha. V návrhu je taktiež potrebné uviesť aj číslo úradného overenia geometrického plánu a označenie príloh. Ďalej je potrebné uviesť aj údaj o mieste a čase zverejnenia povinne zverejňovanej zmluvy. Pred podaním návrhu na vklad budú môcť účastníci konania podať oznámenie o návrhu na vklad (pôvodné oznámenie o zamýšľanom návrhu na vklad). Číslo oznámenia je v návrhu potrebné uvádzať v zmysle § 36 z toho dôvodu, že  oznámenie o návrhu na vklad nebude potrebné prikladať, okresný úrad si ho sám zo systému vygeneruje podľa priloženého čísla. Návrhom na začatie katastrálneho konanie môžu navrhovatelia požiadať o oznámenie vykonania zápisu prostredníctvom elektronickej pošty. Elektronické oznamovanie nielenže urýchli spôsob oznámenia o zápise, ale aj šetrí náklady a kapacity okresného úradu. Ak sa oznámi vykonanie záznamu alebo výsledok prešetrenia údajov katastra elektronicky, papierovo sa už nebude oznamovať. Týmto spôsobom môže byť navrhovateľovi bezprostredne po zápise oznámená zmena údajov. Pre rýchlejšiu komunikáciu navrhovateľa a okresného úradu môže navrhovateľ do návrhu uviesť aj iné kontaktné údaje, napríklad telefónne číslo.

K odseku 5

Návrhy na začatie katastrálneho konania v elektronickej podobe bude okresný úrad prijímať prostredníctvom prístupového miesta.

K odseku 6

Na návrhu na začatie konania v listinnej podobe vyznačí okresný úrad dátum, hodinu a minútu jeho prijatia. Za dátum prijatia návrhu na začatie konania alebo verejnej listiny, zmluvy podľa § 46 ods. 4 alebo inej listiny sa považuje dátum doručenia návrhu, okrem prípadu, ak je návrh prijatý v sobotu alebo v dňoch pracovného pokoja. Ak je návrh na začatie konania doručený elektronicky, dátum, hodinu, minútu a sekundu jeho prijatia automaticky vyznačí informačný systém katastra.

K § 25

K odseku 1

Upravujú sa prílohy návrhu na začatie katastrálneho konania. Prílohy návrhu musia byť predkladané v origináli alebo v úradne osvedčenej kópii. Geometrický plán, ak sa vyžaduje, je povinnou prílohou návrhu na začatie konania. 

Prílohy na začatie konania sú uvedené iba demonštratívne. Doplnila sa totiž možnosť okresného úradu žiadať aj ďalšie listiny, ktoré môžu mať dôkaznú hodnotu pre konanie. Táto potreba vyplynula z praktických skúseností, napríklad pri novelizácií rôznych právnych predpisov môže dôjsť k situácií, kedy je potrebné preukázať v konaní splnenie určitých podmienok, ktoré sa doteraz nepreukazovali v samostatnej prílohe návrhu na začatie konania.  

K odseku 2

Upravuje sa pripájanie geometrického plánu k návrhu na začatie katastrálneho konania týkajúceho sa majetkovoprávneho vysporiadania líniovej stavby.

K odseku 3

Ustanovuje sa povinnosť predkladať všetky prílohy k návrhu na začatie katastrálneho konania v listinnej podobe buď v origináli alebo v úradne osvedčenej kópii.

Ak bude prílohou návrhu na začatie katastrálneho konania geometrický plán, za relevantnú prílohu bude okresný úrad považovať len geometrický plán predložený buď v origináli alebo v kópii vydanej okresným úradom. Tým je vylúčená možnosť predkladať geometrický plán osvedčený notárom, nakoľko notár vo všeobecnosti osvedčuje správnosť odpisu alebo fotokópie listiny, iba ak môže spoľahlivo posúdiť jej obsah. Pri overovaní geometrického plánu je potrebné porovnať odpis geometrického plánu alebo jeho kópiu s originálom uloženým v katastrálnom operáte a pri tomto porovnaní je potrebné odborné posúdenie. 

K odseku 4

Ak bol návrh na začatie katastrálneho konania podaný v elektronickej podobe, potom musia byť aj všetky prílohy predložené v elektronickej podobe. Výnimkou je geometrický plán, ktorý môže navrhovateľ predložiť v listinnej podobe.

K odseku 5

Keďže niektoré druhy katastrálneho konania môže okresný úrad začať aj bez návrhu, je potrebné upraviť, aké prílohy musia byť predložené k verejnej listine, zmluve podľa § 47 ods. 4 alebo inej listine na zápis do katastra a kto má tieto prílohy predložiť.

K § 26

Ustanovujú sa náležitosti zmlúv, verejných listín a iných listín na zápis do katastra. 

K odseku 1

Zmluva, verejná listina alebo iná listina musí byť vyhotovená v štátnom jazyku, českom jazyku alebo v úradne osvedčenom preklade do slovenského jazyka, nesmie obsahovať zrejmé nesprávnosti, ktoré by oslabili jej vecnú a formálnu správnosť. Pod zrejmými nesprávnosťami alebo chybami v písaní, počítaní sa nerozumejú gramatické chyby ani chyby, ktoré nespôsobujú neurčitosť právneho úkonu. Zabráni sa tak zbytočnému prerušovaniu konania z dôvodu chýb v písaní, počítaní alebo iných zrejmých nesprávností, ktoré síce nespôsobovali neurčitosť alebo nespochybňovali vierohodnosť listiny, jej vecnú správnosť alebo určitosť právneho úkonu, a napriek tomu sú podľa doterajšej právnej úpravy dôvodom na prerušenie konania.

K odseku 2

Zmluva, verejná listina alebo iná listina musí obsahovať označenie účastníkov práv k nehnuteľnostiam. Zmluva musí obsahovať aj údaj o štátnej príslušnosti nadobúdateľa, ak nepôjde o štátneho občana Slovenskej republiky, nakoľko okresný úrad bude tento údaj evidovať najmä pre štatistické účely. Pri právnickej osobe sa uvedie jej názov, sídlo a identifikačné číslo, prípadne iné číslo pridelené na účely jednoznačnej identifikácie podľa právneho poriadku štátu, v ktorom má táto právnická osoba sídlo alebo miesto podnikania.

Zmluva, verejná listina alebo iná listina musí ďalej obsahovať údaje o nehnuteľnostiach podľa katastra nehnuteľností a taktiež označenie právneho úkonu, jeho predmetu, miesta a dátumu uzavretia právneho úkonu.

Tieto náležitosti musí verejná alebo iná listina obsahovať, okrem prípadov, ak osobitný predpis upravuje jej odlišné náležitosti (napr. úprava obsahových náležitostí rozhodnutí súdov v Občianskom súdnom poriadku).

Touto právnou úpravou sa má zabezpečiť jednoznačné určenie nehnuteľnosti v zmluve, verejnej listine alebo inej listine.

K odseku 3

Ustanovuje sa povinnosť používať aktuálne údaje katastra na účely písomného vyhotovenia zmlúv, verejných listín a iných listín.

K § 27

Ustanovuje sa definícia pojmu plomba. Plomba sa bude vyznačovať v katastri nehnuteľností na základe skutočností uvedených v odseku 1 tohto paragrafu. Plomba sa nebude vyznačovať v pozemkovej knihe alebo železničnej knihe, nakoľko ide o dokumenty s trvalou dokumentárnou hodnotou, do ktorých sa zápisy od 1.4.1964 nevykonávajú. Plomba sa bude vyznačovať nielen v prípade zápisu práv k nehnuteľnostiam, ale aj v prípade iných skutočností. Jej účelom je informovať, že údaje katastra nehntueľností boli dotknuté zmenou (napríklad doručením návrhu na vklad alebo konaním o oprave chyby). Plomba sa vyznačuje aj v prípade doručenia protestu prokurátora alebo návrhu na zmenu schváleného registra obnovenej evidencie pozemkov podľa osobitného predpisu. Plomba sa vyznačí najneskôr pracovný deň nasledujúcom po dni, ako sa konanie začalo. Plomba sa vymaže, ak pominuli dôvody jej vyznačenia, t. j. ak sa vykonal príslušný zápis do katastra alebo ak sa konanie, v nadväznosti na začatie ktorého bola plomba vyznačená, nekončí zápisom do katastra, plomba sa zruší okamihom skončenia tohto konania.

K § 28

Ustanovuje sa forma rozhodnutia v katastrálnom konaní. Rozhodnutie bude možné vydať v listinnej podobe alebo v elektronickej podobe. 

K § 29 a 30

Definuje sa pojem „zápis do katastra“ a spôsob vykonania zápisu. Zápisy do katastra sa vykonávajú výlučne prostredníctvom aplikačného programového vybavenia. Zápisom do katastra sa rozumie zápis do súboru popisných aj do súboru geodetických informácií. Zápis do súboru popisných informácií sa môže vykonať aj z podkladov v listinnej podobe aj z podkladov v elektronickej podobe. Zápis do súboru geodetických informácií možno vykonať len z podkladov v elektronickej podobe, ktoré podliehajú autorizačnému a úradnému overeniu.

K § 31

Ustanovenie zakotvuje zásadu priority zápisov vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam do katastra v konaní o vklade a v konaní o zázname, a tým zaručuje právnu istotu účastníkov právnych vzťahov. Toto ustanovenie sa vzťahuje len na zápis práv do katastra a teda sa vzťahuje len na konanie o vklade a konanie o zázname. Ustanovenie zároveň ukladá okresnému úradu, ak je prílohou návrhu na vklad verejná listina alebo iná listina, ktorá preukazuje vznik, zmenu alebo zánik práva v katastri, aby túto listinu zapísal pred rozhodnutím o vklade – musí však ísť o takú verejnú listinu alebo inú listinu, ktorá preukazuje právo k nehnuteľnosti, ktorá je predmetom konania o vklade. Zápisom verejnej listiny alebo inej listiny, ktorá preukazuje vznik, zmenu alebo zánik práva sa dosiahne v katastri evidencia všetkých práv k nehnuteľnostiam v priamom slede, v liste vlastníctva bude jasný postup zmien v právach k nehnuteľnostiam. Z tohto ustanovenia zároveň vyplýva, že osoba, ktorá nakladá s nehnuteľnosťou v čase podania návrhu na vklad ani v čase uzatvorenia právneho úkonu nemusí byť v katastri nehnuteľností zapísaná ako vlastník.

K § 32

Vykonanie zápisu v katastri je administratívnym aktom, ktorým sa spravidla zavŕši katastrálne konanie a zároveň slúži ako dôkazný prostriedok. Vykonanému zápisu do katastra nehnuteľností priradí okresný úrad číslo zmeny. Ak je zmluva, verejná listina alebo iná listina doručená v papierovej podobe, vykonanie zápisu sa vyznačí aj na tejto listine číslom konania, dátumom vykonania zápisu a menom, priezviskom a podpisom osoby, ktorá zápis vykonala. 

K § 33

Toto ustanovenie upravuje, kedy je vlastník alebo iná oprávnená osoba povinná nahradiť trovy katastrálneho konania. 

K § 34

K odseku 1

Ustanovuje sa definícia konania o vklade. Ide o osobitný druh katastrálneho konania, v ktorom správa katastra na základe návrhu rozhoduje o vklade práva vyplývajúceho zo zmluvy, dohody, písomného vyhlásenia vkladateľa o vložení nehnuteľnosti do majetku právnickej osoby do katastra a z dohôd o zmene poradia záložných práv. Na rozdiel od doterajšej právnej úpravy sa dohoda o zmene poradia záložných práv k nehnuteľnosti bude zapisovať do katastra vkladom, keďže v zmysle § 151k ods. 3 Občianskeho zákonník takáto dohoda nadobúda účinnosť zápisom dohodnutého poradia v katastri.

V tomto ustanovení sa zavádza legislatívna skratka pre označenie právnych úkonov, na základe ktorých sa práva do katastra zapisujú vkladom a to pojem „vkladová listina“. Vkladovou listinou je aj dohoda o zmene poradia záložných práv k nehnuteľnosti ako špecifický druh dohody, o ktorom bolo potrebné osobitne sa zmieniť vzhľadom ku skutočnosti, že podľa platnej právnej úpravy sa zápis práva na základe dohody o zmene poradia záložných práv k nehnuteľnosti vykonával záznamom. Z uvedeného vyplýva, že účastníkom konania o vklade je aj účastník dohody o zmene poradia záložných práv k nehnuteľnosti.  

K odseku 2

Vklad je založený na zásade konštitutívnosti, to znamená, že ak sa nehnuteľnosť prevádza na základe zmluvy alebo ak sa vecné právo k nehnuteľnosti zriaďuje, mení alebo ruší zmluvou, iba vkladom môže vzniknúť, zmeniť sa alebo zaniknúť právo k nehnuteľnosti. Napriek tomu, že má vklad konštitutívne účinky, ak je zmluva, na základe ktorej bol vklad do katastra povolený, neplatná, vykonaním vkladu nedôjde k vzniku, zmene alebo zániku vecného práva k nehnuteľnosti.

Vklad je zložený úkon, ktorý pozostáva z rozhodnutia okresného úradu a zápisu do katastra. 

Vzhľadom na interpretačné nejasnosti ohľadne toho, či konštitutívne účinky má už rozhodnutie okresného úradu o povolení vkladu alebo až samotný zápis do katastra, bolo potrebné jednoznačne určiť, ktorým okamihom vzniká, mení sa alebo zaniká vecné právo k nehnuteľnosti na základe vkladovej listiny. Odborná verejnosť sa doposiaľ prevažne prikláňala k názoru, že konštitutívne účinky má už rozhodnutie správneho orgánu o povolení vkladu, a že už právoplatnosťou tohto rozhodnutia sa nadobúda, mení alebo zaniká právo k nehnuteľnosti bez ohľadu na skutočnosť, že rozhodnutie vôbec nemuselo byť v katastri zapísané. Jednalo sa napríklad o rozhodnutia o povolení vkladu, ktoré sa týkali nehnuteľností v rámci líniových stavieb, alebo v záhradkárskych osadách a boli zakladané do osobitného registra, nakoľko ich nebolo možné v katastri zapísať, pokiaľ nebola vysporiadaná celá líniová stavba alebo záhradkárska osada. Tieto nehnuteľnosti mohli byť predmetom dedičstva alebo prevodu práva.

Podľa navrhovanej právnej úpravy až zápis v operáte katastra nehnuteľností bude mať konštitutívne účinky. Takouto právnou úpravou sa posilní materiálna publicita katastra, pretože o zápise práva do katastra sa dozvie, resp. môže dozvedieť každý, nakoľko katastrálny operát je verejný (s určitými obmedzeniami, ktoré ale nie sú relevantné vo vzťahu k možnosti zistenia zápisu práva do katastra nehnuteľností), kým rozhodnutie o povolení vkladu sa zasiela iba účastníkom konania. Obdobne aj  katastrálny zákon v Českej republike od r. 1996  chápe vklad ako zápis v katastri nehnuteľností a nový český Občiansky zákonník ustanovuje v § 1105: „Ak sa prevedie vlastnícke právo k nehnuteľnej veci zapísanej vo verejnom zozname, nadobúda sa vec do vlastníctva zápisom do takéhoto zoznamu.“. Takisto podľa § 431 rakúskeho Všeobecného občianskeho zákonníka: „K prevodu vlastníctva nehnuteľných vecí musí byť nadobúdací úkon zapísaný do verejných kníh k tomu určených. Tento zápis nazýva sa vklad (intabulácia).“. V konečnom dôsledku aj platný Občiansky zákonník napr. v § 133 ods. 2 ustanovuje, že „Ak sa prevádza nehnuteľná vec na základe zmluvy, nadobúda sa vlastníctvo vkladom do katastra nehnuteľností podľa osobitných predpisov.“. Je zrejmé, že vkladom do katastra je potrebné rozumieť zápis do katastra.

K odseku 3

Uvedené ustanovenie len vyjadruje, že právne účinky vkladu v podobe vzniku, zmeny a zániku práva k nehnuteľnosti nastanú, iba ak bol vklad do katastra vykonaný na základe a v súlade s rozhodnutím o povolení vkladu. To znamená, že ak bol zápis do katastra na základe vkladovej listiny vykonaný bez rozhodnutia o povolení vkladu alebo v rozpore s rozhodnutím o povolení vkladu, právne účinky zápisu v podobe vzniku, zmeny alebo zániku vecného práva nenastanú. 

K odseku 4

Aj keď nepochybne podľa predchádzajúceho katastrálneho zákona zrušením rozhodnutia o povolení vkladu právne účinky vkladu zanikli, je vhodné, aby túto skutočnosť do budúcnosti výslovne konštatoval zákon.

K odseku 5

Vznik, zmenu a zánik práva k nehnuteľnosti možno na základe zmluvy do katastra zapísať iba v nadväznosti na právoplatné rozhodnutie okresného úradu o povolení vkladu. To neplatí pri zápise zmlúv, ktoré sú predmetom zápisu v konaní o zázname (napr. zmluva o nájme, zmluva o výstavbe).

K odseku 6 a 7

Predmetom konania o vklade môže byť len nehnuteľnosť taxatívne uvedená v § 5 zákona o katastri nehnuteľností. Na prevod nehnuteľností, ktoré nie sú predmetom evidovania v katastri, a na vznik záložného práva k takejto nehnuteľnosti sa nevzťahuje katastrálny zákon, a teda na nadobudnutie vlastníctva, resp. na vznik záložného práva k takejto nehnuteľnosti nie je potrebný vklad do katastra. Predmetné ustanovenie je v súlade s § 133 ods. 2 a § 151e ods. 2 Občianskeho zákonníka, keďže Občiansky zákonník možnosť takýchto osobitných ustanovení pripúšťa. 

Tieto ustanovenia sa však nevzťahujú na tie nehnuteľnosti, ktoré síce nie sú zapísané v katastri, avšak v zmysle § 5 ods. 1 písm. a) zákona o katastri nehnuteľností majú byť evidované a zapísané v katastri.

Týmto ustanovením  spolu  s taxatívnou špecifikáciou nehnuteľností, ktoré sú predmetom evidovania v § 5, sa vyrieši dlhoročný problém určitého nesúladu medzi ustanoveniami Občianskeho zákonníka a katastrálneho zákona. Podľa § 133 ods. 2 Občianskeho zákonníka na prevod každej nehnuteľnosti bol totiž potrebný vklad do katastra, čo však nebolo možné, nakoľko kataster všetky nehnuteľnosti historicky nikdy neevidoval. Preto ani prevod nehnuteľností neevidovaných v katastri nemohol podliehať vkladu. Navrhuje sa výslovne ustanoviť, že pri zmluvnom prevode nehnuteľnosti, ktorá nie je predmetom evidovania v katastri, sa vlastníctvo nadobúda účinnosťou tejto zmluvy, t. j. zakotviť v zákone riešenie, ku ktorému sa prikláňa odborná literatúra, hoci doposiaľ nemalo oporu v znení príslušných právnych predpisov.  

Zároveň je potrebné upraviť vznik záložného práva k nehnuteľnostiam, ktoré nie sú predmetom evidovania v katastri. Navrhuje sa riešenie obdobné riešeniu v § 1319 ods. 2 nového českého Občianskeho zákonníka, to znamená, že záložné právo k takejto nehnuteľnosti vznikne jeho registráciou v Notárskom centrálnom registri záložných práv.

K odseku 8

Na konanie o vklade sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní, ak tento zákon neustanovuje inak. Osobitná právna úprava sa týka napr. dôvodov prerušenia konania, dôvodov zastavenia konania, lehôt, problematiky opravných prostriedkov.

K § 35

K odseku 1

Ustanovuje sa, že konanie o vklade môže okresný úrad začať len na návrh ktoréhokoľvek účastníka konania, pokiaľ osobitný zákon neustanoví, že návrh na vklad môže podať len konkrétny účastník právneho úkonu. Návrh zákona tak v podstate preberá doterajšiu právnu úpravu, ktorá sa osvedčila a ktorú nie je potrebné meniť. Osobitné zákony (napríklad zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 92/1991 Zb. podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov) môžu ustanoviť, že návrh na vklad môže podať len osoba špecifikovaná v príslušnom právnom predpise. 

K odseku 2

Zákon o katastri nehnuteľností obsahuje špeciálnu úpravu okruhu účastníkov konania o vklade. Z tohto dôvodu sa nepoužijú všeobecné ustanovenia § 14 Správneho poriadku o účastníkoch konania. Účastníkom konania o vklade je účastník vkladovej listiny, na ktorej základe má vzniknúť, zmeniť sa alebo zaniknúť právo k nehnuteľnosti. 

Účastníkmi konania o proteste prokurátora proti rozhodnutiu vydanému v konaní o vklade sú účastníci konania o vklade, v ktorom bolo vydané rozhodnutie preskúmavané na základe protestu prokurátora.

K odseku 3

Zakotvuje sa povinnosť v návrhu na vklad označiť všetky právne úkony, ktoré obsahuje zmluva, na ktorej základe má byť zapísané právo k nehnuteľnosti do katastra, a podliehajú vkladu. Jedná sa o zosúladenie návrhu s predloženou zmluvou. V doterajšej právnej úprave takéto ustanovenie absentovalo, čo spôsobovalo nejasnosti a rôzny výklad, vo väčšine prípadov zbytočné prerušenie konania, ak napríklad návrh obsahoval len jeden právny úkon a obsahom predloženej zmluvy boli dva právne úkony. Podľa nového znenia vkladu podliehajú všetky právne úkony, ktoré sú uvedené v zmluve (t. j. všetky právne úkony uvedené na jednej listine, pokiaľ podliehajú vkladu, čiže ak ide o právne úkony, ktorými sa právo zriaďuje avšak vzniká až vkladom), a všetky nehnuteľnosti, ktoré sa týkajú právnych úkonov, ktoré obsahuje vkladová listina. Prílohou návrhu na vklad môže byť len jedna zmluvná listina, obsahom ktorej môže byť viac právnych úkonov, to znamená, že k jednému návrhu na vklad môže byť priložená len jedna zmluvná listina.

K odseku 4

Ustanovenie preberá doterajšiu právnu úpravu o počte zmluvných listín, ktoré je potrebné priložiť k návrhu na vklad.

K § 36

Ustanovuje sa možnosť pred podaním návrhu na vklad, vyplniť oznámenie k návrhu na vklad zverejnené na webovom sídle úradu. Oznámenie má iba informatívny charakter, nenahrádza návrh na vklad a nemá žiadne právne účinky. Oznámenie nebude potrebné k návrhu na vklad prikladať, ale v návrhu sa uvedie číslo oznámenia, nakoľko okresný úrad si oznámenie sám vygeneruje zo systému. Účel tohto oznámenia spočíva v tom, že vyplnené údaje z oznámenia sa v prípade povolenia vkladu automaticky premietnu do informačného systému katastra nehnuteľností, pričom zamestnanec rozhodujúci o návrhu na vklad nemusí tieto údaje prepisovať do aplikačného programového vybavenia. Dôsledkom podania oznámenia o návrhu na vklad je zníženie správneho poplatku za návrhu na vklad.

Oznámenie o návrhu na vklad nemožno podať v listinnej podobe, pretože účelom podania oznámenia je aj zjednodušiť a zefektívniť prácu zamestnancov vykonávajúcich zápis práv z rozhodnutí o povolení vkladu do katastra. Len oznámenie o návrhu na vklad podané v elektronickej podobe umožní automatické premietnutie údajov do informačného systému katastra. Ak by bolo takéto oznámenie podané v listinnej podobe, neplnilo by svoj účel. 

K § 37

K odseku 1

Ide o ustanovenie, ktoré je s určitými úpravami prevzaté z platného katastrálneho zákona. Okresný úrad bude naďalej v konečnom dôsledku skúmať platnosť predloženej zmluvy – táto skutočnosť jednoznačne vyplýva z povinnosti okresného úradu skúmať, či zmluva neodporuje zákonu. Ak by okresný úrad neskúmal platnosť zmluvy, výrazne by sa tým oslabila materiálna publicita katastra nehnuteľností. 

Vymedzujú sa skutočnosti, ktoré okresný úrad skúma v konaní o vklade. Okresný úrad skúma podstatné náležitosti konkrétneho zmluvného typu (právneho úkonu) a z hľadiska náležitostí, ktoré vyžaduje katastrálny zákon, skúma oprávnenie prevodcu nakladať s nehnuteľnosťou, určitosť a zrozumiteľnosť prejavu vôle, či zmluvná voľnosť alebo právo nakladať s nehnuteľnosťou nie sú obmedzené, či zmluva neodporuje zákonu, zákon neobchádza alebo sa neprieči dobrým mravom. Taktiež bude okresný úrad skúmať, či zmluva vychádza z údajov katastra, či údaje o nehnuteľnosti alebo vlastníkovi uvedené v zmluve súhlasia s údajmi uvedenými v liste vlastníctva. Ak bude v zmluve chýbať údaj o tom, že nehnuteľnosť je zaťažená záložným právom, alebo je v liste vlastníctva zapísaná informatívna poznámka, alebo tento údaj bude v rozpore s údajmi katastra, okresný úrad konanie preruší a vyzve účastníkov konania na odstránenie nedostatkov a zosúladenie týchto údajov. Nie je podstatné, kedy došlo k zápisu týchto skutočností do katastra, či pred uzatvorením zmluvy alebo až po jej uzatvorení, nakoľko okresný úrad posudzuje uvedené skutočnosti ku dňu vydania rozhodnutia o vklade – to znamená, že napr. zmluva musí vychádzať z údajov katastra k okamihu, kedy okresný úrad rozhoduje o návrhu na vklad.

Výslovne sa ustanovuje, že okresný úrad skúma účinnosť zmluvy, čo je potrebné napríklad pri povinne zverejňovanej zmluve, keďže táto nadobúda účinnosť najskôr deň nasledujúci po dni jej zverejnenia. 

Okresný úrad skúma pri rozhodovaní o vklade aj splnenie procesných podmienok, napr. zaplatenie správnych poplatkov, náležitosti návrhu na vklad a jeho príloh.

Okresný úrad rozhoduje podľa skutočností platných v čase rozhodovania o návrhu na vklad. Nakoľko je okresný úrad povinný zistiť presne a úplne skutkový a právny stav veci a skutočnosti dôležité pre rozhodnutie, preto prihliada aj na iné skutkové a právne skutočnosti, ktoré môžu mať vplyv na povolenie vkladu. 

Okresný úrad aj naďalej pri rozhodovaní o návrhu na vklad neprihliada ex offo na relatívnu neplatnosť právneho úkonu. Na relatívnu neplatnosť právneho úkonu bude okresný úrad prihliadať, len ak sa jej niekto dovolá v konaní o vklade pred vydaním rozhodnutia o vklade.

K odseku 2

Toto ustanovenie je špeciálnym ustanovením vo vzťahu k odseku 1. Podľa odseku 2 okresný úrad skúma oveľa menej podmienok, ako je to v prípadoch, na ktoré sa aplikuje odsek 1.  

Na základe doterajšej právnej úpravy sa podľa tohto tzv. „zvýhodnenému režimu“ posudzovali len zmluvy o prevode nehnuteľnosti autorizované advokátom alebo vyhotovené vo forme notárskej zápisnice.

Návrh nového katastrálneho zákona liberalizuje podmienky pre rozhodovanie o vklade práv zo zmlúv týkajúcich sa nehnuteľností, ak sú autorizované advokátom alebo vypracované vo forme notárskej zápisnice tak, že odsek 2 sa aplikuje už na všetky zmluvy týkajúce sa vecných práv k nehnuteľnostiam autorizované advokátom alebo vyhotovené vo forme notárskej zápisnice, nielen na zmluvy o prevode nehnuteľností, ako doteraz. Nakoľko zákon o advokácii umožňuje advokátom autorizovať iba zmluvy o prevode nehnuteľností, bude okresný úrad povinný skúmať pri rozhodovaní o návrhu na vklad, či vkladová listina autorizovaná advokátom je zmluvou o prevode nehnuteľnosti. Ak bude na vklad doručená iná zmluva ako zmluva o prevode nehnuteľnosti autorizovaná advokátom, okresný úrad bude podmienky na povolenie vkladu posudzovať podľa odseku 1. Pokiaľ by však došlo k novelizácii príslušného ustanovenia zákona o advokácii upravujúceho autorizáciu zmluvy advokátom tak, že advokát môže autorizovať akékoľvek zmluvy o vecných právach k nehnuteľnostiam, okresný úrad bude posudzovať podmienky na povolenie vkladu na základe akejkoľvek vkladovej listiny autorizovanej advokátom podľa odseku 2.

Čo sa týka podmienok, ktoré okresný úrad skúma pri posudzovaní zmlúv autorizovaných advokátom alebo vyhotovených vo forme notárskej zápisnice, návrh katastrálneho zákona nezavádza žiadne sprísnenie pri skúmaní podmienok na vklad oproti doterajšej právnej úprave, len niektoré z nich upresňuje, pretože si to vyžiadala prax alebo ich upravuje v jednom ustanovení (doteraz boli rozptýlené vo viacerých ustanoveniach).

Podľa § 37 ods. 2 okresný úrad preskúma zmluvu len v rozsahu, či 

právo nakladať s nehnuteľnosťou nie je obmedzené podľa § 57 ods. 2 písm. a)
je účinná, 
obsahuje a spĺňa náležitosti podľa § 26 
vychádza z údajov katastra, 
sú splnené procesné podmienky na povolenie vkladu.
 
K písmenu a): Okresný úrad môže skúmať podmienku, či právo nakladať s nehnuteľnosťou nie je obmedzené, len z hľadiska toho, či v čase keď rozhoduje o návrhu na vklad, nie je v katastri zapísaná pri konkrétnej nehnuteľnosti obmedzujúca poznámka, ktorá by vyjadrovala skutočnosť brániacu povoleniu vkladu, ako je napr. poznámka o vydaní predbežného opatrenia súdu o zákaze nakladať s nehnuteľnosťou, exekučného príkazu vydaného súdnym exekútorom,  a pod. Aj doteraz sa tieto skutočnosti skúmali a táto právomoc okresných úradov je de lege lata upravená v poslednej vete ust. § 31 predchádzajúceho katastrálneho zákona, podľa ktorého, pri rozhodovaní o vklade prihliada okresný úrad aj na skutkové a právne skutočnosti, ktoré by mohli mať vplyv na povolenie vkladu. Vo vzťahu ku skúmaniu toho, či právo nakladať s nehnuteľnosťou nie je obmedzené podľa § 57 ods. 2 písm. a), je potrebné uvedomiť si, že v čase medzi autorizáciu zmluvy alebo jej spísaním vo forme notárskej zápisnice a podaním návrhu na vklad môže uplynúť určitá (v niektorých prípadoch) aj dlhšia doba (napr. vzhľadom na dohodnutú odkladaciu podmienku). V čase rozhodovania o návrhu na vklad teda môže byť iný skutkový stav vo vzťahu k oprávneniu nakladať s nehnuteľnosťou, ako bol v čase autorizácie zmluvy, resp. jej spísania vo forme notárskej zápisnice. Je preto nepochybne opodstatnená navrhovaná právna úprava. 
 
K písmenu b): Absencia tejto podmienky v katastrálnom zákone doteraz robila problémy pri posudzovaní podmienok na povolenie vkladu, pretože povinnosť podľa katastrálneho zákona nemali ani okresné úrady, a podľa zákona o advokácii ani advokáti a podľa Notárskeho poriadku ani notári. Okresné úrady účinnosť skúmali, hoci katastrálny zákon výslovne neustanovoval povinnosť, resp. oprávnenie okresného úradu skúmať účinnosť zmluvy, na základe ktorej sa navrhoval vklad. Toto má význam hlavne pri povinne zverejňovaných zmluvách. Zároveň je potrebné poukázať na skutočnosť, že účastníci zmluvy môžu si v zmluve dojednať odkladaciu alebo rozväzovaciu podmienku. Samotná skutočnosť, že zmluva bola autorizovaná advokátom alebo vyhotovená vo forme notárskej zápisnice, nevypovedá nič o tom, či v čase rozhodovania o návrhu na vklad bola naplnená odkladacia alebo rozväzovacia podmienka. V prípade dojednania odkladacej alebo rozväzovacej podmienky pochopiteľne k jej naplneniu môže dôjsť až v čase po autorizácii zmluvy alebo jej vyhotovenia vo forme notárskej zápisnice.   
Okresný úrad nebude skúmať účinnosť vkladovej listiny, ktorá bola vyhotovená vo forme notárskej zápisnice alebo autorizovaná advokátom, ak návrh na vklad podá ten istý notár, ktorý príslušnú vkladovú listinu vyhotovil alebo advokát, ktorý príslušnú vkladovú listinu autorizoval.
 
K písmenu c): Právomoc okresného úradu skúmať, či predložené listiny spĺňajú predpísané náležitosti, vyplývala z doterajšej právnej úpravy, takže sa nezavádza žiadna nová právomoc pre okresné úrady a ani sa nestanovujú prísnejšie kritériá pri skúmaní zmlúv autorizovaných advokátmi a zmlúv vyhotovených vo forme notárskej zápisnice. 
 
K odseku 3
 
Z dôvodu zvýšenia právnej istoty sa ustanovuje, v ktorých prípadoch je potrebné, aby podpis účastníka právneho úkonu bol úradne osvedčený. Oproti doterajšej právnej úprave sa dopĺňa, že aj podpis oprávneného z predkupného práva pri zrušení predkupného práva musí byť osvedčený. Podpis osôb uvedených v § 37 ods. 3 na vkladovej listine musí byť úradne osvedčený notárom, vzhľadom na skutočnosť, že štátny zamestnanec rozhodujúci o návrhu na vklad môže overiť prostredníctvom Notárskeho centrálneho registra osvedčených podpisov, či bol podpis na vkladovej listine skutočne osvedčený notárom podľa doložky osvedčenia pravosti podpisov. Výnimky z tohto pravidla sú ustanovené v odseku 4 a 5.
 
K odseku 4
 
Právna úprava, ktorá by bez akýchkoľvek výnimiek vyžadovala úradné osvedčenie pravosti podpisu prevodcu na vkladovej listine a pravosti podpisu povinného z vecného bremena na zmluve o zriadení vecného bremena iba notárom, by mohla spôsobiť ťažkosti napr. v súvislosti s výstavbou líniových stavieb. Z tohto dôvodu, ak bude účastníkom vkladovej listiny Slovenská správa ciest, Národná diaľničná spoločnosť, a.s., Železnice Slovenskej republiky, Bratislava v skrátenej forme "ŽSR" alebo právnická osoba v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstvom obrany SR, pravosť podpisu prevodcu na vkladovej listine alebo podpisu povinného z vecného bremena na zmluve o zriadení vecného bremena bude môcť byť osvedčená aj okresným úradom alebo obcou podľa osobitného predpisu.
 
K odseku 5
 
Ak bude účastníkom vkladovej listiny Slovenská republika, štátny orgán, Fond národného majetku Slovenskej republiky, Slovenský pozemkový fond, obec, vyšší územný celok, alebo Železnice Slovenskej republiky, Bratislava v skrátenej forme "ŽSR", pravosť podpisu osôb oprávnených konať v ich mene nebude musieť byť úradne osvedčená.
 
K odseku 6
 
Ustanovuje sa forma opravy zmluvy, ktorá je predmetom konania o vklade, ak obsahuje zrejmé nesprávnosti alebo neobsahuje náležitosti podľa katastrálneho zákona. Oprava je možná iba formou dodatku k zmluve, na rozdiel od doterajšej právnej úpravy, ktorá umožňovala vykonať opravu aj formou opravnej doložky. Táto forma opravy bola v rozpore s Občianskym zákonníkom, nakoľko správny orgán nepriamo zasahoval do súkromnoprávneho vzťahu účastníkov konania. Taktiež by nebolo možné vykonávať opravu formou opravnej doložky pri elektronických podaniach, nakoľko do dokumentov podpísaných zaručeným elektronickým podpisom nie je možné vstupovať.
 
K § 38
 
K odseku 1
 
Ustanovujú sa obligatórne dôvody prerušenia konania o vklade. Ak sa v konaní vyskytne niektorý z uvedených dôvodov, okresný úrad musí konanie prerušiť. Inštitút prerušenia  konania je odchýlne upravený od právnej úpravy podľa správneho poriadku. V záujme jednotného postupu okresných úradov nová právna úprava rozšírila pôvodný výpočet dôvodov prerušenia konania o prípad, ak bol doručený protest prokurátora alebo žaloba podľa 5. časti občianskeho súdneho poriadku proti predchádzajúcemu rozhodnutiu vydanému v konaní o vklade alebo proti predchádzajúcemu vykonaniu záznamu alebo proti nevykonaniu záznamu, ktoré sa týkajú nehnuteľnosti, o ktorej sa rozhoduje. Ak v priebehu konania o vklade bola doručená žaloba o preskúmanie predchádzajúceho rozhodnutia správneho orgánu o vklade práva k nehnuteľnosti alebo proti predchádzajúcemu vykonaniu záznamu podľa druhej hlavy 5. časti Občianskeho súdneho poriadku, správy katastra neprerušovali konanie, ale pokračovali v konaní, pretože doručenie takej žaloby na správny orgán v priebehu konania o vklade nebolo zákonným dôvodom na prerušenie konania. Podľa navrhovaného odseku 1 písm. g) je doručenie takej žaloby v priebehu konania o vklade na okresný úrad už zákonným dôvodom na prerušenie konania. 
V praxi sa často stávali prípady, keď bola proti predchádzajúcemu rozhodnutiu okresného úradu o povolení vkladu vlastníckeho práva k nehnuteľnosti alebo proti predchádzajúcemu vykonaniu záznamu alebo proti predchádzajúcemu nevykonaniu záznamu podaná žaloba podľa ustanovení o správnom súdnictve. Podanie takejto žaloby doteraz nebránilo uskutočniť ďalšie prevody tej istej nehnuteľnosti. Ak bolo na základe žaloby zrušené rozhodnutie okresného úradu o vklade, avšak medzitým nehnuteľnosť dobromyseľne získal ďalší nadobúdateľ, nebolo možné rozhodnutie súdu o zrušení predchádzajúceho rozhodnutia o vklade už vykonať. 
V súlade s rozsudkom Najvyššieho súdu SR sp. zn. 6 Sžo/229/2010 zo dňa 20.7.2011 sa doplnil nový dôvod prerušenia konania o prípad, ak účastník konania odstúpil od zmluvy pred vydaním rozhodnutia o návrhu na vklad (pričom to, kedy môže účastník konania odstúpiť od zmluvy upravujú hmotnoprávne predpisy, napr. Občiansky zákonník a Obchodný zákonník). Okresný úrad po doručení odstúpenia od zmluvy konanie preruší za účelom zistenia, či odstúpenie bolo doručené do dispozičnej sféry druhej strany a či s ohľadom na jeho platnosť nevznikol medzi zmluvnými stranami spor. Zároveň vyzve  účastníka, ktorý namieta platnosť odstúpenia, aby podal žalobu na súd a určí mu na to primeranú lehotu. Ak bude preukázané podanie žaloby o určenie neplatnosti odstúpenia od zmluvy, okresný úrad konanie opätovne preruší, a to z dôvodu začatia konania o predbežnej otázke. V prípade, že účastník žalobu nepodá, okresný úrad konanie zastaví.
 
K odseku 2
 
Toto ustanovenie upravuje postup okresného úradu v prípade, ak niektorý účastník konania ešte pred rozhodnutím o návrhu na vklad oznámi okresnému úradu, že odstúpil od zmluvy. Táto právna úprava vychádza z rozsudku Najvyššieho súdu Slovenskej republiky sp. zn. 6 Sžo/229/2010 zo dňa 20.7.2011 a je podmienená aj skutočnosťou, že okresný úrad ako správny orgán nie je oprávnený skúmať platnosť odstúpenia od zmluvy. V minulosti, pokiaľ účastník konania pred rozhodnutím o návrhu na vklad oznámil, že odstupuje od zmluvy, správny orgán skúmal iba to, či účastníkom konania udaný dôvod odstúpenia od zmluvy zákon alebo príslušná zmluva pripúšťala, ale neskúmal (nebola oprávnená skúmať), či došlo k platnému odstúpeniu od zmluvy.  
 
K odseku 3
 
V súlade s dodržiavaním zásady priority zápisov bolo potrebné ustanoviť prerušenie konania zo zákona, z dôvodu, že mu predchádza skôr začaté konanie o vklade alebo konanie o zázname. Toto prerušenie nastáva priamo zo zákona a vyznačí sa úradným záznamom v spise, okresný úrad nemusí o prerušení konania vydávať samostatné rozhodnutie. O prerušení konania je potrebné účastníkom zaslať oznámenie o prerušení konania do 30 dní odo dňa doručenia návrhu na vklad, pričom takéto oznámenie nemá charakter rozhodnutia v zmysle § 47 správneho poriadku.
 
K odseku 4
 
Dôsledkom prerušenia konania je, že sa plynutie lehoty stanovenej katastrálnym zákonom na rozhodnutie o návrhu na vklad dočasne zastaví (spočíva) dňom vydania rozhodnutia alebo dňom doručenia návrhu na vklad, ktorému predchádza skôr začaté konanie o vklade alebo skôr začaté konanie o zázname. Po odpadnutí prekážky alebo po uplynutí lehoty, na ktorú bolo konanie prerušené, plynutie pôvodnej lehoty pokračuje ďalej.
 
K § 39
 
K odseku 1
 
Ustanovujú sa obligatórne dôvody zastavenia konania o vklade. Inštitút zastavenia konania je odchýlne upravený od právnej úpravy podľa správneho poriadku. Zastavenie konania predstavuje jednu z foriem, ktorou sa konanie o vklade končí meritórnym rozhodnutím vo veci.
Toto ustanovenie je s určitými úpravami prevzaté z predchádzajúcej právnej úpravy.
Oproti doterajšej právnej úprave sa podrobnejšie upravuje dôvod zastavenia konania o vklade v prípade odstúpenia účastníka od zmluvy pred vydaním rozhodnutia o vklade. Zastavenie v prípade odstúpenia od zmluvy je upravené v súlade rozsudkom Najvyššieho súdu SR sp. zn. 6 Sžo/229/2010 zo dňa 20.7.2011. K zastaveniu konania z tohto dôvodu dôjde, ak platnosť odstúpenia nie je medzi účastníkmi sporná, alebo ak bolo konanie z tohto dôvodu prerušené a v lehote určenej okresným úradom nebola podaná žaloba o určenie neplatnosti odstúpenia od zmluvy.
 
K odseku 2
 
Ustanovuje sa možnosť podať odvolanie proti rozhodnutiu o zastavení konania, s výnimkou zastavenia konania z dôvodu nezaplatenia správneho poplatku, pri späťvzatí návrhu na vklad a ak vo veci koná iný príslušný okresný úrad. Zastavenie konania z dôvodu nezaplatenia správneho poplatku vyplýva aj zo zákona o správnych poplatkoch. Obdobne ako správny poriadok ani návrh zákona o katastri nehnuteľností nepripúšťa odvolanie proti rozhodnutiu o zastavení konania, ak vo veci koná iný príslušný okresný úrad. Rozhodnutie o zastavení konania sa vydáva vyznačením úradného záznamu v spise, v prípade  že konanie bolo zastavené z dôvodu späťvzatia návrhu na vklad a z dôvodu, že vo veci koná iný príslušný okresný úrad. V ostatných prípadoch zastavenia konania okresný úrad vydá rozhodnutie o zastavení konania. 
Odvolanie je potrebné podať do 15 dní od doručenia rozhodnutia o zastavení konania a o odvolaní rozhoduje okresný úrad v sídle kraja.
 
K § 40
 
Rozhodnutie o povolení vkladu vydá okresný úrad vždy, ak sú podmienky na vklad splnené. Hmotnoprávne podmienky na povolenie vkladu upravujú osobitné predpisy, napr. Občiansky zákonník, Obchodný zákonník. Rozsah, v akom okresný úrad preskúmava splnenie hmotnoprávnych podmienok na povolenie vkladu, upravuje § 37 ods. 1 a 2 zákona. 
Vydaním rozhodnutia o povolení vkladu sa súčasne zapíšu zmeny do katastrálneho operátu.
Právoplatnosť nadobúda toto rozhodnutie dňom jeho vydania. V prípade prípustnosti podania odvolania proti rozhodnutiu o povolení vkladu by nadobúdateľ fakticky nemohol nakladať s nehnuteľnosťou vzhľadom na možnosť spochybnenia zákonnosti, zároveň by došlo k spomaleniu realitného trhu. Za najúčinnejší prostriedok nápravy stavu vyvolaného nezákonným rozhodnutím o povolení vkladu možno považovať žalobu o preskúmanie zákonnosti rozhodnutia o povolení vkladu alebo žalobu o určenie práva. 
Rozhodnutie o povolení vkladu sa zasiela aj priamo účastníkovi konania, ktorého právo vkladom zaniká, aj napriek tomu, že je v konaní o vklade alebo pri uzatvorení zmluvy zastúpený splnomocnencom. Ide o preventívne opatrenie proti prípadným podvodom pri nakladaní s nehnuteľnosťami, nakoľko prax ukázala, že najčastejšie dochádza k podvodom práve pri zastúpení účastníkov konania pri uzatvorení zmluvy alebo v konaní o vklade. Takto sa dotknutá osoba včas dozvie o povolenom vklade a môže vykonať úkony smerujúce k ochrane jeho práva, napr. podať žalobu proti rozhodnutiu o povolení vkladu alebo podnet na podanie protestu prokurátora. 
Rozhodnutie o povolení vkladu okresný úrad zašle účastníkom konania do 15 dní odo dňa vydania rozhodnutia; doručením rozhodnutia o povolení vkladu sa považuje vykonanie zápisu za oznámené.
V prípade, ak nie sú splnené podmienky na povolenie vkladu, okresný úrad návrh na vklad zamietne.
 
K § 41
 
Ustanovujú sa lehoty na rozhodnutie. Rozhodnutím o vklade je nielen rozhodnutie o vklade, zamietnutí návrhu na vklad, ale aj rozhodnutie o zastavení konania a rozhodnutie o prerušení konania. Okresný úrad rozhodne o vklade do 30 dní odo dňa doručenia návrhu na vklad. Ak účastník konania pri doručení návrhu na vklad výslovne požiada o urýchlený vklad a to priamo v návrhu na vklad a zaplatí zvýšený správny poplatok, okresný úrad rozhodne do 10 dní odo dňa doručenia návrhu na vklad. Pre rozhodnutie v tejto lehote musia byť splnené obe podmienky, ak účastník konania síce zaplatí zvýšený správny poplatok, ale nepožiada o urýchlené konanie v návrhu na vklad, okresný úrad rozhodne v 30 dňovej lehote a zvýšený správny poplatok vráti účastníkom konania. Ak okresný úrad nerozhodne v skrátenej  lehote, rozhodne do 30 dní odo dňa doručenia návrhu na vklad a vráti správny poplatok v sume, o ktorú účastník zaplatil viac, ako bol povinný.
Oproti doterajšej právnej úprave sa skracuje lehota pri rozhodovaní o návrhu na vklad, ak ide o zmluvu autorizovanú advokátom alebo vyhotovenú vo forme notárskej zápisnice. Lehota sa stanovuje na 15 dní odo dňa doručenia návrhu na vklad.
 
K § 42
 
Upravuje sa okamih skončenia konania o vklade.
 
K § 43
 
K odseku 1
 
Z dôvodu právnej istoty účastníkov konania nie je možné podať proti rozhodnutiu o povolení vkladu odvolanie a ani ho preskúmať mimo odvolacieho konania. Nie je možné podať ani návrh na obnovu konania. Zákon výslovne ustanovuje, že proti povolenému vkladu je možné podať protest prokurátora podľa zákona č.153/2001 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších  predpisov alebo žalobu podľa 5. časti občianskeho súdneho poriadku.
 
K odseku 2
 
Upravuje sa, na ktorý okresný úrad sa podáva odvolanie proti rozhodnutiu o zastavení konania v tých prípadoch, kedy je odvolanie prípustné. Zároveň sa ustanovuje lehota na podanie odvolania proti takémuto rozhodnutiu. Napokon sa ustanovuje, ktorý správny orgán je príslušný na rozhodovanie o odvolaní proti rozhodnutiu o zastavení konania, ak okresný úrad podanému odvolaniu nevyhovie v celom rozsahu.
 
K odseku 3
 
Proti rozhodnutiu o zamietnutí návrhu na vklad je možné podať odvolanie do 15 dní od jeho doručenia. Odvolanie sa podáva na okresnom úrade, ktorý rozhodnutie vydal. O odvolaní môže rozhodnúť okresný úrad, ktorý napadnuté rozhodnutie vydal, ak mu v celom rozsahu vyhovie (inštitút autoremedúry). V opačnom prípade o odvolaní rozhodne úrad. Podľa doterajšej právnej úpravy o odvolaní proti rozhodnutiu o zamietnutí návrhu na vklad rozhodoval príslušný krajský súd. Navrhuje sa, aby v súlade s pripravovanou rekodifikáciou Občianskeho súdneho poriadku a s ňou spojenou kodifikáciou nového Správneho súdneho poriadku,  ktorá výrazne obmedzí súdny prieskum neprávoplatných rozhodnutí správnych orgánov, o odvolaní rozhodoval priamo úrad.
Osobitne sa ustanovuje lehota na rozhodnutie úradu o odvolaní proti rozhodnutiu o zamietnutí vkladu. Navrhovaná lehota 6 mesiacov bude výrazne kratšia ako lehota, v ktorej rozhodovali o odvolaní súdy.

K § 44

V záujme dodržiavania zákonnosti pri rozhodovaní o vzniku, zmene alebo zániku práv k nehnuteľnostiam sa vymedzuje osobitná odborná spôsobilosť rozhodovať o vklade. Ustanovenie definuje osobitnú odbornú spôsobilosť ako súhrn teoretických vedomostí, praktických skúseností a znalostí všeobecne záväzných právnych predpisov a ostatných predpisov upravujúcich oblasť katastra a súvisiacich s katastrom. Oproti doterajšej právnej úprave sa sprísňujú kvalifikačné predpoklady na získanie tejto osobitnej odbornej spôsobilosti. Predpokladom na získanie spôsobilosti rozhodovať o vklade je okrem vysokoškolského vzdelania druhého stupňa v odbore právo alebo v odbore geodézia a kartografia aj prax v štátnej správe na úseku katastra najmenej 6 mesiacov a vykonanie odbornej skúšky pred komisiou zriadenou úradom.

K § 45

Ustanovujú sa základné podmienky na overovanie spôsobilosti rozhodovať o vklade. Osobitnú odbornú spôsobilosť overuje úrad prostredníctvom komisie na overovanie.

Po úspešnom vykonaní skúšky vydá úrad osvedčenie o osobitnej odbornej spôsobilosti rozhodovať o vklade. Zamestnanec štátnej správy na úseku katastra môže rozhodovať o vklade dňom úspešného vykonania skúšky.

Pri neúspešnom vykonaní skúšky, je možné absolvovať skúšku najskôr po uplynutí šiestich mesiacov odo dňa konania skúšky, alebo v prípade odobratia osvedčenia najskôr po uplynutí jedného roka odo dňa odobratia osvedčenia.

Podrobnosti o spôsobe, organizácii, ako aj o priebehu skúšky upraví skúšobný poriadok, ktorý vydá predseda úradu.

Zároveň sa ustanovuje možnosť preskúšania zamestnanca v prípade, že opakovanie porušuje všeobecne záväzné právne predpisy a ostatné predpisy upravujúce oblasť katastra a súvisiace s katastrom. Ak zamestnanec preskúšanie odmietne, prípadne podmienkam nevyhovie, môže mu predseda úradu odobrať oprávnenie rozhodovať o vklade.

Úrad môže odobrať osvedčenie aj bez preskúšania, a to v prípade, že zamestnanec s osobitnou odbornou spôsobilosťou rozhodovať o vklade závažným spôsobom  poruší všeobecne záväzné právne predpisy upravujúce oblasť katastra a súvisiace s katastrom.

K § 46

Zavádza sa osobitný druh poverenia, ktorý oprávňuje zamestnanca s osobitnou odbornou spôsobilosťou rozhodovať o vklade. Ide o administratívne opatrenie, ktorého účelom je zabezpečiť účinnejší výkon štátnej správy na úseku katastra. V prípade, že zamestnanec pri rozhodovaní o vklade porušuje právne predpisy upravujúce oblasť katastra a súvisiace s katastrom, môže mu predseda úradu operatívne odobrať poverenie, a tým okamžite zabrániť ďalšiemu porušovaniu právnych predpisov. 

Rovnaká právna úprava platí vo vzťahu k oprávneniu rozhodovať o vklade v pôsobnosti Ministerstva obrany SR.

K § 47

K odseku 1

Ustanovuje sa definícia konania o zázname. Ide o osobitný druh katastrálneho konania, v ktorom okresný úrad posudzuje podmienky ustanovené zákonom na zápis práva z verejných listín, zmlúv podľa odseku 4 a iných listín do katastra. Ak sú podmienky na zápis splnené, okresný úrad zapíše právo k nehnuteľnosti. 

K odseku 2

Záznam je založený na evidenčnej zásade a má deklaratórny účinok. To znamená, že záznam nemá vplyv na vznik, zmenu ani zánik práva k nehnuteľnosti. Taktiež zrušenie záznamu na základe opravného prostriedku alebo na základe rozhodnutia o oprave chyby nemá vplyv na vznik, zmenu alebo zánik práva k nehnuteľnosti.

K odseku 3 a 4

Zápis do katastra záznamom spočíva v tom, že právo k nehnuteľnosti vyplýva alebo vzniklo, zmenilo sa alebo zaniklo zo zákona, z rozhodnutia štátneho orgánu, súdu, z rozhodnutia súdneho exekútora, príklepom podľa zákona o dobrovoľných dražbách, vydržaním a zápis do katastra túto skutočnosť iba deklaruje. 

Deklaratórny účinok má tiež zápis práv k nehnuteľnostiam, ktoré vyplývajú zo zmlúv podľa osobitných predpisov, keďže osobitné právne predpisy určujú okamih vzniku, zmeny alebo zániku práva k nehnuteľnosti tak, že zápis práva do katastra nehnuteľností nemá vplyv na vznik, zmenu alebo zánik tohto práva (napríklad zákon č. 182/1993 Z. z. o bytoch a nebytových priestoroch v znení neskorších predpisov, Občiansky zákonník). Z dôvodu problémov aplikačnej praxe sa v ustanovení precizujú zmluvy, na základe ktorých sa právo k nehnuteľnosti do katastra zapíše záznamom. 

K odseku 5

Ustanovuje sa vzťah k všeobecnému predpisu o správnom konaní. Na konanie o zázname sa správny poriadok nevzťahuje.

K § 48

K odseku 1

Okresný úrad spravidla vykoná zápis práv k nehnuteľnostiam do katastra záznamom bez návrhu, na základe doručených verejných listín a iných listín, ktoré zasielajú okresnému úradu v rámci súčinnosti štátne orgány, notári, prípadne iné subjekty vydávajúce listiny o nehnuteľnostiach alebo o právach k nehnuteľnostiam. 

Katastrálny zákon umožňuje aj vlastníkovi alebo inej oprávnenej osobe podať návrh na vykonanie záznamu.

K odseku 2

Definuje sa okruh účastníkov konania o zázname, ktorým je vlastník, iná oprávnená osoba alebo osoba, v prospech ktorej sa má zápis do katastra vykonať. Účastníkom konania o zázname je podľa okolností konkrétneho prípadu len niektorá z uvedených osôb alebo všetky uvedené osoby súčasne.

K § 49

Ustanovenie upravuje spôsobilosť listín na zápis záznamom, či predložená listina na zápis je listinou, ktorá má byť v katastri zapísaná, či z tejto listiny vyplýva právo k nehnuteľnosti, ktoré sa v katastri eviduje, či je bez formálnych chýb a či obsahuje náležitosti presne stanovené pre zápis v katastri. Okresný úrad bude v podstate skúmať aj platnosť zmlúv podľa § 47 ods. 4 zákona, nakoľko ak zo zmluvy nebude jednoznačne vyplývať vznik, zmena  alebo zánik práva k nehnuteľnosti, pôjde o neplatnú zmluvu, zápis ktorej okresný úrad nemôže vykonať. Z neplatnej zmluvy totiž vznik, zmena ani zánik práva nevyplýva. 

Predmetom skúmania okresného úradu bude aj to, či listina predložená na zápis spĺňa náležitosti uvedené v § 26 a vychádza z údajov katastra o vlastníckom práve, teda či osoba uvedená v listine napr. ako poručiteľ, prenajímateľ sú ako vlastníci zapísaní v katastri. Ak v predloženej listine bude absentovať napr. údaj o zápise poznámky alebo ťarchy v liste vlastníctva, tento nedostatok nebude brániť vykonaniu zápisu.

Okresný úrad bude taktiež skúmať, či záznamová listina vydaná podľa osobitného predpisu spĺňa náležitosti podľa osobitého predpisu. V danom prípade pôjde iba o skúmanie formálnych náležitostí záznamovej listiny. Vecnú správnosť tejto listiny však okresný úrad skúmať nebude. Okresný úrad teda bude napr. skúmať to, či osvedčenie vyhlásenia o vydržaní práva má zákonom stanovené formálne náležitosti, nebude však skúmať to, či boli splnené podmienky pre nadobudnutie práva vydržaním.

K § 50

Ak sú podmienky na vykonanie záznamu splnené, okresný úrad záznam vykoná. V prípade, že podmienky splnené nebudú, okresný úrad konanie nepreruší, ale vráti listinu tomu, kto ju predložil. Zároveň mu oznámi dôvody, pre ktoré nevykonal zápis do katastra. Vrátením listiny zanikajú dôvody, pre ktoré bola vyznačená plomba, a z tohto dôvodu okresný úrad plombu zruší. Okresný úrad bude oznamovať dôvod, pre ktorý nevykonal záznam, aj osobe, ktorej svedčí právo vyplývajúce zo záznamovej listiny.

Z dôvodu požiadaviek aplikačnej praxe sa zavádza možnosť čiastočného vykonania záznamu v prípade, že sú podmienky na vykonanie záznamu splnené len k niektorým nehnuteľnostiam. O čiastočnom vykonaní záznamu spíše okresný úrad úradný záznam, ktorý spolu so záznamovou listinou založí do zbierky listín. V úradnom zázname okresný úrad odôvodní čiastočný zápis a z akých príčin nevykonal záznam aj k ostatným nehnuteľnostiam. Úradný záznam sa zasiela osobe, ktorá predložila listinu na zápis. Po odoslaní úradného záznamu okresný úrad zruší plombu ku všetkým nehnuteľnostiam, ktorých sa listina týkala.

V odseku 4 je prevzatý § 36a platného katastrálneho zákona.

K § 51

Ustanovujú sa lehoty na vykonanie záznamu.

K odseku 1

Ak je doručená listina na zápis do katastra záznamom v papierovej podobe alebo ak je návrh na vykonanie záznamu podaný v papierovej podobe, ustanovuje sa lehota 60 dní na vykonanie zápisu. Ak je ale doručená listina na zápis do katastra záznamom v elektronickej podobe alebo ak je návrh na záznam podaný v elektronickej podobe, skracuje sa lehota na vykonanie zápisu na 30 dní, nakoľko údaje uvedené v listine budú v štruktúrovanej podobe a okresný úrad tieto údaje môže automaticky prevziať do operátu katastra. Lehota na vykonanie zápisu začína plynúť dňom začatia konania o zázname. Za účelom zrýchlenia registrácie majetku a rozvoja hypotekárneho trhu sa zavádza osobitná lehota na výmaz záložného práva záznamom na základe potvrdenia záložného veriteľa o zániku pohľadávky.

K odseku 2

Nakoľko sa na vykonanie záznamu nevzťahuje zákon o správnom konaní, nebolo možné prerušiť konanie o zázname v prípade skôr začatého katastrálneho konania. Z uvedeného dôvodu katastrálny zákon ustanovuje prerušenie plynutia lehoty na vykonanie záznamu zo zákona. Absencia predmetného ustanovenia spôsobovala, že okresný úrad v prípade skôr začatého katastrálneho konania nevykonal záznam v zákonnej lehote, v dôsledku čoho sa dotknuté subjekty v niektorých prípadoch domáhali náhrady škody. Okresný úrad je povinný oznámiť osobám, ktorých sa listina týka, prerušenie plynutia lehoty. 

K § 52

Ustanovuje sa, kedy končí konanie o zázname. Ďalej sa ustanovuje povinnosť okresného úradu oznámiť účastníkom konania o zázname, že vykonal záznam. Vykonanie zápisu sa bude oznamovať nielen vlastníkom dotknutých nehnuteľností, ale aj iným oprávneným osobám, v prospech ktorých bolo právo zapísané (napr. veriteľom, oprávneným z vecného bremena). V prípade, že zápisom bolo dotknuté vlastnícke právo štátu alebo neznámych vlastníkov, vykonanie záznamu okresný úrad oznámi inej oprávnenej osobe (napr. Slovenskému pozemkovému fondu ako správcovi majetku neznámych vlastníkov).

V záujme rýchlejšej a úspornejšej komunikácie bude možné oznámenie vykonať aj elektronicky, ak o tento spôsob oznámenia navrhovateľ požiada.

K § 53

Upravujú sa niektoré podmienky na zápis práv k budovám, bytom a nebytovým priestorom a podzemným stavbám. Tieto stavby budú predmetom zápisu v katastri aj v štádiu ich rozostavanosti. Upravujú sa aj podmienky na výmaz budovy alebo podzemnej stavby, ktorá zanikla.

K odseku 1

Uplatňuje sa vyvrátiteľná právna domnienka, na základe ktorej sa ako vlastník nehnuteľnosti alebo iná oprávnená osoba zapíše osoba, ktorá je uvedená v záznamovej listine, nakoľko skutočnosti uvedené v záznamovej listine sú považované za pravdivé bez ďalšieho zisťovania. Výnimkou však budú tie prípady, kedy sa inou záznamovou listinou preukáže, že vlastníkom alebo inou oprávnenou osobou je iná osoba. V prípade, že osoba uvedená v týchto listinách nie je totožná s vlastníkom nehnuteľnosti, je potrebné preukázať vlastnícke právo k stavbe inou listinou.

K odseku 2

V prípade zápisu budovy alebo podzemnej stavby sa ako vlastník zapíše osoba uvedená v rozhodnutí o udelení súpisného čísla. Ak sa týmto stavbám neprideľuje súpisné číslo, ako vlastník sa zapíše osoba uvedená v kolaudačnom rozhodnutí. V prípade, ak sa kolaudačné rozhodnutie nevydáva a stavba bola len ohlásená stavebnému úradu, ako vlastník stavby sa zapíše osoba, ktorá stavbu ohlásila.

K odseku 3

Ak sa jedná o rozostavanú budovu alebo rozostavanú podzemnú stavbu, ako vlastník sa zapíše osoba uvedená v stavebnom povolení, pokiaľ sa nepreukáže niečo iné (napr. zmluvou o dielo, zmluvou o prevode práv a povinností). Vzhľadom na skutočnosť, že zásada superficies solo cedit nie je uplatnená v našom súčasnom  právnom poriadku, je potrebné pripustiť rozšírenejší spôsob preukázania vlastníckeho práva k stavbe resp. k rozostavanej stavbe.   

Zároveň sa stanovujú doklady potrebné na zápis, a to geometrický plán, keďže stavba ešte nie je evidovaná v katastri, znalecký posudok o stupni rozostavanosti a právoplatné stavebné povolenie.

K odseku 4

Pri nadobudnutí vlastníckeho práva k bytom alebo nebytovým priestorom na základe zmluvy o výstavbe, vstavbe alebo nadstavbe sa ako vlastník zapíše osoba uvedená v zmluve. Prílohou na zápis bytu alebo nebytového priestoru je geometrický plán, ktorým je bytový dom geodeticky určený (zameraný), rozhodnutie o určení súpisného čísla bytového domu a zmluva o výstavbe. V prípade nadobudnutia vlastníckeho práva k bytu alebo nebytového priestoru vstavbou alebo nadstavbou je potrebné priložiť len kolaudačné rozhodnutie a zmluvu o vstavbe alebo nadstavbe.

K odseku 5

V prípade rozostavaného bytu alebo rozostavaného nebytového priestoru na základe zmluvy o výstavbe sa predkladá zmluva, geometrický plán, ktorým je rozostavaný bytový dom geodeticky určený, znalecký posudok o stupni rozostavanosti a právoplatné stavebné povolenie. Ak sa jedná o rozostavaný byt alebo rozostavaný nebytový priestor na základe zmluvy o vstavbe alebo zmluvy o nadstavbe, geometrický plán nie je potrebné prikladať. Ako vlastník rozostavaného bytu alebo rozostavaného nebytového priestoru sa zapíše osoba uvedená v zmluve.

K odseku 6

Upravujú sa podmienky na zápis stavby, ku ktorej kolaudačné rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť do 30. septembra 1976. Jedná sa o stavby, výstavba ktorých sa riadila pôvodným stavebným zákonom, platným pred rokom 1976. 

K odseku 7

Upravujú sa podmienky na výmaz budovy alebo podzemnej stavby z katastrálneho operátu. K žiadosti o výmaz sa predkladá v prípade, ak má stavba pridelené súpisné číslo rozhodnutie o zrušení súpisného čísla; ak stavba nemá súpisné číslo, stačí potvrdenie obce, že stavba bola odstránená alebo neexistuje. Analogicky sa postupuje pri výmaze rozostavanej budovy alebo rozostavanej podzemnej stavby. Ak teda ide o výmaz rozostavanej budovy alebo rozostavanej podzemnej stavby, ktorá zanikla, k žiadosti o výmaz sa prikladá potvrdenie obce o tom, že rozostavaná budova alebo podzemná stavba bola odstránená alebo neexistuje, nakoľko týmto stavbám nie je pridelené súpisné číslo.

K odseku 8

Ustanovenie zakotvuje povinnosť pri zápise vecného bremena, ktoré zaťažuje nehnuteľnosti, ktoré nie sú evidované v liste vlastníctva, predkladať aj doklady o vlastníckom práve k týmto nehnuteľnostiam. Jedná sa hlavne o prípady zákonného vecného bremena, ktoré zaťažuje nehnuteľnosť vo viacerých katastrálnych územiach. Ak totiž nehnuteľnosť nie je evidovaná v liste vlastníctva, okresný úrad nemôže zápis vecného bremena vykonať, nakoľko nemá údaj o vecnom bremene kde zapísať. Z tohto dôvodu musí okresný úrad najskôr založiť listy vlastníctva na nehnuteľnosti nezapísané v operáte katastra. Je preto povinnosťou navrhovateľa predložiť všetky doklady nielen na zápis vecného bremena, ale aj na zápis vlastníckeho práva. 

K § 54

Ustanovenie reaguje na súdnu judikatúru. Podľa tejto súdnej judikatúry má odstúpenie od zmluvy okrem záväzkovoprávnych účinkov aj vecnoprávne účinky. Odstúpením od zmluvy sa obnovuje pôvodný stav, t. j. obnovuje sa vlastnícke právo prevodcu za podmienky, že vlastnícke právo k dotknutej nehnuteľnosti nebolo pred odstúpením od zmluvy dobromyseľne nadobudnuté treťou osobou. Tento názor zastávajú súdy v Slovenskej republike a aj súdy v Českej republike, a to napr. Najvyšší súd SR v rozsudku zo dňa 20.7.2011 sp. zn. 6Sžo/229/2010, Ústavný súd SR v náleze z 30.9.2010 sp. zn. ÚS 350/08 a v uznesení z 10.2.2010 sp. zn. ÚS 50/2010, Najvyšší súd ČR v stanovisku občianskoprávneho a obchodného kolégia z 28.6.2000 sp. zn. Cpjn 38/98, stanovisku občianskoprávneho a obchodného kolégia z 19.4.2006 sp. zn. Cpjn 201/2005, rozsudku zo 14.6.2006 sp. zn. 31 Cdo 2808/2004, rozsudku z 30.1.2008 sp. zn. 31 Cdo 3177/2005 v spojení s nálezom Ústavného súdu ČR z 23.1.2000 sp. zn. II ÚS 77/2000 a zo dňa 16.10.2007 sp. zn. Pl. ÚS 78/06.

Navrhované ustanovenie úzko súvisí s § 48 ods. 2 Občianskeho zákonníka, podľa ktorého odstúpením od zmluvy sa zmluva od počiatku zrušuje. Musí však prísť k platnému odstúpeniu od zmluvy. 

V praxi sú nejednotné názory, ako posudzovať odstúpenie od zmluvy. Podľa niektorých názorov sa odstúpením od zmluvy rušia iba záväzkovoprávne účinky zmluvy, podľa iných názorov sa rušia aj vecnoprávne účinky zmluvy. Naposledy bol prezentovaný názor, že odstúpenie má aj vecnoprávne účinky, už v spomínanom rozsudku Najvyššieho súdu SR zo dňa 20.7.2011 sp. zn. 6Sžo/229/2010. 

Odstúpenie od zmluvy a vrátenie daru sú jednostranným právnym úkonom a stanú sa účinnými vtedy, keď dôjdu do dispozičnej právomoci druhej zmluvnej strane (adresátovi).  

V súlade so súdnou praxou  sa navrhuje zakotviť nevyvrátiteľnú právnu domnienku účinnosti odstúpenia od zmluvy a vrátenia daru tým, že zákon k tomuto vyžaduje, aby všetky zmluvné strany vyjadrili svoju nespornosť s predmetnými jednostrannými právnymi úkonmi. Nebude teda stačiť, že odstúpenie od zmluvy alebo výzva na vrátenie daru budú doručené druhej zmluvnej strane (druhým zmluvným stranám), ale z reakcie druhej zmluvnej strany musí byť jasné, že táto s odstúpením súhlasí. Ide tu vlastne o dva jednostranné právne úkony, o dohodu o odstúpení od zmluvy, ktorá tu existovala do 30.11.2009 podľa § 38 písm. h) bodu 1 vtedy platnej vykonávacej vyhlášky ÚGKK SR č. 79/1996 Z. z. ku katastrálnemu zákonu. Okrem podmienky nespornosti odstúpenia od zmluvy sa navrhuje, aby podpisy všetkých zmluvných strán boli úradne osvedčené. 

V prípade, že z predložených listín nebude nespornosť odstúpenia zrejmá (nebudú splnené podmienky uvedené v odseku 1), okresný úrad musí podľa odseku 2 dotknutých účastníkov vyzvať na podanie návrhu na súd do 60 dní od doručenia výzvy. Ak taký návrh na súd nebude v uvedenej lehote podaný, platí nevyvrátiteľná domnienka, že došlo k platnému a účinnému odstúpeniu od zmluvy alebo k splneniu podmienok na vrátenie daru a okresný úrad záznamom zapíše vlastnícke právo na pôvodného vlastníka. 

K § 55

Navrhovaná právna úprava je súčasťou ochranného mechanizmu proti účelovým opakovaným prevodom nehnuteľností v snahe komplikovať súdny proces a faktické vrátenie nehnuteľnosti (restitutio in integrum) ako aj  zabrániť tomu, aby rozhodnutie súdu bolo spôsobilým podkladom pre vykonanie zápisu do katastra nehnuteľností.

Ak súd rozhodol o neplatnosti právneho úkonu alebo neplatnosti dobrovoľnej dražby, okresný úrad vyznačí stav pred týmto právnym úkonom alebo dobrovoľnou dražbou v súlade s rozhodnutím súdu. Slová „vyznačí stav pred týmto právnym úkonom alebo pred dobrovoľnou dražbou v súlade s rozhodnutím súdu“ znamenajú, že okresný úrad vyznačí stav, ktorý bol v katastri evidovaný pred vykonaním vkladu alebo záznamu len vo vzťahu k právu, ktorého sa rozhodnutie týka. Napríklad, ak súd rozhodol o neplatnosti právneho úkonu o prevode nehnuteľnosti, na základe ktorého bol vykonaný vklad, pričom v čase medzi vykonaním vkladu na základe tohto neplatného právneho úkonu a rozhodnutím súdu o neplatnosti právneho úkonu došlo k zápisu vecných práv k cudzej veci, okresný úrad zapíše ako vlastníka prevodcu podľa neplatnej zmluvy o prevode nehnuteľnosti, avšak zapísané vecné práva k cudzej veci nevymaže (t.j. záložné práva alebo vecné bremená, či nájomné práva ponechá zapísané).    

Ak bolo evidované právo k nehnuteľnosti dotknuté ďalšou zmenou vlastníctva, okresný úrad vykoná zápis rozhodnutia súdu o neplatnosti právneho úkonu alebo neplatnosti dobrovoľnej dražby vždy, ak je rozhodnutie súdu záväzné pre osoby, ktorých sa táto zmena týka. Aj na základe rozhodnutia súdu o určení vecného práva k nehnuteľnosti okresný úrad vykoná zápis do katastra, ak bude toto rozhodnutie záväzné pre osoby, ktorých sa táto zmena týka.  

Navrhované ustanovenie úzko súvisí s § 44a a § 159a Občianskeho súdneho poriadku v znení neskorších predpisov, ktoré boli do uvedených zákonov implantované zákonom č. 384/2008 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov účinným od 15.10.2008.   

Čo sa týka otázky, pre ktoré osoby je rozhodnutie súdu záväzné v uvedených prípadoch, vždy to treba posudzovať v konkrétnych súvislostiach. S prihliadnutím na § 159 ods. 2 Občianskeho súdneho poriadku je rozhodnutie súdu vždy záväzné pre účastníkov konania.                  § 159a Občianskeho súdneho poriadku rozširuje subjektívnu záväznosť súdneho rozhodnutia aj na niektoré ďalšie osoby za splnenia stanovených podmienok. 

K § 56

V doterajšej právnej úprave absentovalo výslovné ustanovenie o opravných prostriedkoch voči vykonaniu alebo nevykonaniu záznamu. Vykonanie záznamu alebo zákonnosť nevykonania záznamu je možné preskúmať len na základe protestu prokurátora alebo v správnom súdnictve.

V prípade, že nebudú podmienky na vykonanie záznamu splnené, okresný úrad vráti záznamovú listinu tomu, kto ju predložil s uvedením dôvodu, pre ktorý záznam nebol vykonaný. Aj list okresného úradu, ktorým oznamuje nevykonanie záznamu, je opatrením. Od povahy veci je potom na prokurátorovi, aby sa rozhodol, či podá v danej veci protest alebo upozornenie. Výhoda protestu je, že sa napadne už skončené záznamové konanie a v prípade, že je v protestu vyhovené, pokračuje sa v ňom, čím sa pre dotknuté osoby môže zabezpečiť ochrana v rámci priority zápisov, napr. ak je na záznam doručené odstúpenie od zmluvy a druhá strana namieta neplatnosť odstúpenia od zmluvy, ale žalobu na súd nepodá. Ak teda okresný úrad záznam nevykoná a druhá strana, ktorá je v katastri zapísaná ako vlastník uzavrie darovaciu zmluvu a začne vkladové konanie, možno ochranu toho, kto odstúpil od zmluvy zabezpečiť len podaním protestu proti nevykonaniu záznamu za predpokladu, že vklad z darovacej zmluvy ešte nebol povolený.

Ak okresný úrad vykoná záznam, hoci na to nebudú splnené podmienky, a nedôjde k ďalšiemu zápisu vlastníctva, bude možné vykonať opravu chyby a to podľa § 62 ods. 2 písm. e) návrhu zákona. 

K § 57

K odseku 1

Na rozdiel od predchádzajúcej úpravy sa navrhuje, aby zápisu poznámky predchádzalo konanie o poznámke, ktoré je jedným z druhov katastrálneho konania. 

Okresný úrad v konaní o poznámke posudzuje, či je listina spôsobilá na zápis v katastri, či sú splnené podmienky stanovené zákonom na zápis skutočností vyplývajúcich z listín. V konaní o poznámke sa zároveň vykonáva samotný zápis do katastra.

K odseku 2 až 4

Preberá sa doterajšia právna úprava o vymedzení skutočností, ktoré vyjadruje poznámka, a to skutočnosti, ktoré majú obmedzujúci charakter pri nakladaní s nehnuteľnosťami a ktoré sú len informatívneho charakteru.

Poznámka má prenotačné účinky, jej zápisom nevzniká, nemení sa ani nezaniká právo k nehnuteľnosti, iba vyjadruje skutočnosti, ktoré súvisia s nehnuteľnosťami alebo s právami k nehnuteľnostiam. Poznámkou sa teda práva do katastra nezapisujú.

Niektoré poznámky o týchto skutočnostiach iba informujú; to sú tzv. informatívne poznámky. Niektoré poznámky obmedzujú vlastníka v nakladaní s nehnuteľnosťou priamo podľa zákona (napr. podľa Exekučného poriadku) alebo podľa rozhodnutia štátneho orgánu (napr. rozhodnutia súdu o vydaní predbežného opatrenia o zákaze nakladania s nehnuteľnosťou); to sú tzv. obmedzujúce poznámky. Pretože sú rôzne typy poznámok a nie je možné uviesť uzavretý výpočet poznámok, ktoré do katastra možno zapísať, v navrhovanom ustanovení je len demonštratívny výpočet najčastejšie používaných poznámok. 

K odseku 5

Ustanovuje sa, že na konanie o poznámke sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní.

K § 58

K odseku 1

Doterajšia právna úprava síce poznala poznámku o duplicite vlastníctva, avšak ju upravovala inak. Navrhované ustanovenie je oproti doterajšej úprave transparentnejšie. Touto poznámkou sa vyznačuje už existujúci duplicitný zápis vlastníctva v katastri a má obmedzujúci charakter.

K odseku 2

Preberá sa doterajšie ustanovenie § 39 ods. 2, podľa ktorého okresný úrad vyznačí v katastri poznámku aj o tom, že hodnovernosť údajov katastra o práve k nehnuteľnosti bola ďalšou verejnou listinou spochybnená. Vzhľadom na právnu istotu a dobrú vieru tretích osôb je potrebné trvať na tom, aby sa v katastri aj naďalej vyznačovala poznámka aj o tom, že hodnovernosť údajov katastra bola spochybnená. Poznámka má obmedzujúci charakter. Okresný úrad túto poznámku vyznačí len na 60 dní a osoba dotknutá zápisom poznámky sa môže domáhať svojho práva súdnou cestou. Poznámku po uplynutí 60 dní od jej vyznačenia okresný úrad vymaže. V prípade, že bude doručená žaloba, ktorou sa osoba dotknutá poznámkou domáha svojho práva, okresný úrad vyznačí o tejto skutočnosti informatívnu poznámku podľa § 44a Občianskeho súdneho poriadku a obmedzujúcu poznámku zruší, nakoľko vyznačením tejto informatívnej poznámky pominul dôvod zápisu obmedzujúcej poznámky.

K odseku 3

Ak je doručená na okresný úrad žaloba o preskúmanie rozhodnutia okresného úradu o vklade práva k nehnuteľnosti alebo proti vykonaniu záznamu, proti nevykonaniu záznamu alebo proti rozhodnutiu vydanému v konaní o oprave chyby, okresný úrad zapíše informatívnu poznámku o tejto skutočnosti. Predmetné ustanovenie bolo treba zaviesť z dôvodu informovanosti prípadných záujemcov o takú nehnuteľnosť. Toto opatrenie súvisí aj so zásadou materiálnej publicity katastra. Vyznačenie tejto poznámky je v konaní o zázname bez právneho významu. 

K § 59

K odseku 1 až 3  

Okresný úrad zapíše poznámku na návrh alebo v určitých prípadoch aj bez návrhu. Návrh na zápis poznámky môže podať orgán verejnej moci, vlastník alebo iná oprávnená osoba. Ak ide o poznámku, ktorá má obmedzujúci charakter, okresný úrad vykoná jej zápis aj bez návrhu, čím umožní komukoľvek, nielen vlastníkovi, podať podnet na zápis takejto poznámky.  

Podľa doterajšej právnej úpravy nebolo ustanovené, do akej miery má okresný úrad predloženú listinu na zápis poznámky posudzovať a ako má postupovať, keď poznámku nezapísal. Vymedzujú sa skutočnosti, ktoré okresný úrad posudzuje v konaní o poznámke, konkrétne či z predloženej verejnej alebo inej listiny nesporne vyplývajú skutočnosti, ktoré sú predmetom konania o poznámke.

Z dôvodu odstránenia nejasností v aplikačnej praxi ohľadom náležitostí listín spôsobilých na zápis v konaní o poznámke sa jednoznačne ustanovujú náležitosti, ktoré musí listina obsahovať a spĺňať. 

K odseku 4 až 5

Pri splnení zákonom vyžadovaných podmienok, okresný úrad zápis poznámky vykoná. Ďalej sa ustanovuje lehota na zápis poznámky, ktorá je prevzatá z doterajšej právnej úpravy.

K odseku 6

Výmaz poznámky vykoná okresný úrad bez návrhu alebo na návrh toho, kto podal návrh na jej výmaz. Ustanovuje sa lehota na vykonanie výmazu poznámky.

K odseku 7

Toto ustanovenie nadväzuje na § 58 ods. 2 a reaguje na situáciu, kedy je záujmom dotknutých subjektov uzatvoriť mimosúdnu dohodu a potrebujú dlhšiu lehotu na jej uzatvorenie. Okresný úrad v tomto prípade poznámku ponechá aj po uplynutí lehoty 60 dní až do uplynutia dodatočnej určenej lehoty. Ak dotknuté subjekty v dodatočne určenej lehote nepredložia predmetnú dohody, okresný úrad poznámku podľa § 58 ods. 2 vymaže.

K odseku 8 až 10

Upravuje sa skončenie konania o poznámke, lehota na oznámenie vykonania poznámky ako aj to, že výmaz poznámky sa neoznamuje.

Doterajšia právna úprava jednoznačne neustanovovala okresnému úradu oznamovať vykonanie zápisu poznámky. Túto právnu úpravu si vyžiadala nielen prax, ale predkladatelia návrhu vychádzali aj z toho, že hoci je kataster nehnuteľnosti verejný, tak v súčasnosti nie každý má možnosť neustále sledovať stav zápisov rôznych skutočností týkajúcich sa jeho nehnuteľnosti v katastri. Ak by sa vlastník o zápise niektorej poznámky nedozvedel len preto, že nemá napr. internet, prípadne je chorý, či nevládny, bolo by nespravodlivé voči týmto osobám v porovnaní s inými osobami, ktorí takýto hendikep nemajú, ak by informáciu o nejakej dôležitej skutočnosti týkajúcej sa svojej nehnuteľnosti nedostali a v dôsledku toho by utrpeli škodu, ktorá by bola ťažko napraviteľná.   

Okresný úrad vykonanie výmazu poznámky nebude oznamovať, nakoľko môže výmaz vykonať sám z vlastného podnetu, ak odpadol dôvod jej vyznačenia (napr. pri uplynutí lehoty na pozastavenie zápisov práv k nehnuteľnostiam pri konaní o pozemkových úpravách) alebo na základe návrhu, ktorý musí spĺňať všetky náležitosti podania. V prípade, že by návrh na výmaz poznámky neobsahoval všetky náležitosti, okresný úrad by vrátil predložený návrh navrhovateľovi s uvedením dôvodov, pre ktoré výmaz poznámky nevykonal.

K odseku 11

Výslovne sa upravujú opravné prostriedky proti vykonaniu poznámky alebo nevykonaniu poznámky. Ide o obdobnú právnu úpravu, ako je tomu pri vykonaní, resp. nevykonaní záznamu.

K § 60

K odseku 1

Definuje sa osobitný druh katastrálneho konania, ktorým je doplnenie údajov katastra, v ktorom okresný úrad z vlastného podnetu alebo na návrh vlastníka alebo inej oprávnenej osoby, prípadne vyhotoviteľa verejnej listiny alebo inej listiny mení, dopĺňa alebo ruší údaje katastra. Konanie podľa tohto ustanovenia sa použije v prípade, že údaje nie je možné zapísať v rámci konania o vklade, konania o zázname alebo v konaní o oprave chyby. Ide napríklad o zmenu priezviska, zmenu názvu právnickej osoby, zmena trvalého pobytu, zápis chránenej nehnuteľnosti. V rámci konania nie je možné zapisovať údaje o právach k nehnuteľnostiam, nakoľko tieto možno zapísať len v konaní o vklade alebo v konaní o zázname. Vykonanie zmeny, doplnenia alebo zrušenia údajov katastra sa nebude oznamovať. Na odbúranie zbytočnej administrácie a v záujme zrýchlenia zápisu údajov do katastra sa ustanovuje možnosť tieto aktualizovať aj v rámci iných konaní, napríklad v rámci konania o vklade možno zároveň zapísať aj zmenu priezviska bez toho, aby bolo potrebné začať konanie o doplnenie údajov katastra. 

K odseku 2 

Ustanovuje sa, kto je účastníkom daného konania.

K odseku 3

Ustanovuje sa lehota na doplnenie údajov katastra, a to v závislosti od podoby listiny. Ak je listina v papierovej podobe, okresný úrad doplní údaje katastra do 30 dní odo dňa doručenia návrhu. Ak je listina v elektronickej podobe, skracuje sa lehota na 15 dní. 

K odseku 4

Tak ako v konaní o zázname, v prípade doplnenia údajov katastra, okresný úrad konanie nepreruší, ale len oznámi navrhovateľovi, že jeho návrhu nevyhovuje s uvedením dôvodov, pre ktoré údaje katastra nedoplnil. Odoslaním oznámenia je konanie ukončené a okresný úrad vymaže plombu.

K odseku 5

Upravuje sa okamih skončenia daného konania.

K odseku 6

Okresný úrad doplnenie údajov katastra neoznamuje, keďže sa nejedná o zmenu údajov o právach k nehnuteľnostiam.

K odseku 7

Na doplnenie údajov katastra sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní.

K odseku 8

Zavádza sa ustanovenie, ktoré umožňuje doplniť údaje katastra aj v rámci iných konaní. Ak je prílohou návrhu na vklad doklad o zmene mena kupujúceho a v zmluve je uvedené ešte jeho pôvodné meno, okresný úrad nemusí zakladať samostatné konanie, ale vykoná zmenu priamo v konaní o vklade.

K odseku 9

Doplniť údaje katastra bude možné aj automatizovaným spôsobom na základe údajov z iných základných registrov verejnej správy (napr. register adries, register fyzických osôb, ...). Automatizované preberanie údajov zabezpečí súlad údajov v rámci rôznych registrov verejnej správy a odbúra zbytočnú byrokraciu. Pre občana tento spôsob doplnenia údajov bude napr. znamenať, že nebude musieť navštíviť osobne okresný úrad a žiadať o zmenu svojich údajov.

K § 61

K odseku 1 a 2

Ustanovuje sa nový druh katastrálneho konania, v ktorom okresný úrad prešetruje správnosť údajov katastra zapísaných z verejných listín a iných listín, prešetruje ohlásené alebo inak zistené zmeny údajov katastra a postup pri ich zápise.

Návrh na konanie môže podať ten, koho práva, právom chránené záujmy alebo povinnosti sú údajmi katastra dotknuté alebo údaje katastra môže prešetriť okresný úrad aj z vlastného podnetu. 

Doterajší katastrálny zákon toto konanie neupravoval. Nová právna úprava má za cieľ eliminovať neodôvodené podania na opravu chyby, a to najmä tým, že konanie o prešetrenie údajov môže predchádzať konaniu o oprave chyby, a zároveň toto konanie bude spoplatnené. V prípade, že výsledkom prešetrenia bude zistenie chybných údajov katastra, okresný úrad začne konanie o oprave chyby a správny poplatok vráti navrhovateľovi.

K odseku 3

Ustanovuje sa okamih skončenia konania o prešetrení údajov katastra.

K odseku 4

Ustanovuje sa, v akej lehote okresný úrad prešetrí údaje katastra a oznámi navrhovateľovi výsledok prešetrenia. 

K odseku 5

Konanie o prešetrovaní údajov katastra nie je konaním v zmysle správneho poriadku, nevzťahujú sa naň všeobecné predpisy o správnom konaní. V konaní sa nevydáva rozhodnutie, nie je možné podať opravný prostriedok.

K § 62

K odseku 1

Ustanovenie definuje konanie o oprave chyby, a to tie, ktoré vznikli vlastnou činnosťou okresného úradu alebo činnosťou iných štátnych orgánov, notárov alebo iných osôb. Podkladom na vykonanie opravy chyby v katastri bude rozhodnutie o oprave chyby, protokol o oprave chyby alebo, ak pôjde o opravu výmery parcely registra „E“, chybnú výmeru možno opraviť aj zápisom geometrického plánu.

K odseku 2

Špecifikujú sa prípady, na ktoré sa vzťahuje oprava chyby.

Písm. a)

Zakotvuje sa možnosť opraviť chybné údaje katastra, ak sú v rozpore s rozhodnutím o povolení vkladu, verejnou listinou alebo inou listinou, na základe ktorej bol vykonaný zápis do katastra. Ide o skutočnosti, ktoré vyplynuli z aplikačnej praxe a v doterajšej právnej úprave absentovali. Zároveň majú za cieľ zefektívniť činnosť okresných úradov na úseku katastra.

Písm. b)

Zavádza sa možnosť opraviť chybne zobrazené hranice pozemkov v katastrálnej mape a v mape určeného operátu alebo v súbore prevzatých meraní. Zároveň sa definuje podmienka, kedy možno hranice pozemkov považovať za chybne zobrazené. Ide o stanovenie podmienky na dôsledné prešetrovanie vlastníckych hraníc v teréne. Toto ustanovenie reaguje na potreby aplikačnej praxe a umožňuje opraviť chybné zobrazenie hranice pozemku určené v minulosti napr. pri technicko – hospodárskom mapovaní, teda ide o chybu, ktorú spôsobil správny orgán. Konaním o oprave chybne zobrazenej hranice v katastrálnej mape sa neriešia prípady chybného vyznačenia hranice v teréne, ale len chybné evidovanie hranice v katastrálnom operáte.

Písm. c)

Ďalším dôvodom opravy chyby je oprava chybných údajov zapísaných v katastri z rozhodnutia o dedičstve (uznesenie súdu o dedičstve, osvedčenie o dedičstve), ktoré bolo vydané na základe chybných podkladov poskytnutých okresným úradom. Na opravu chyby je potrebný súhlas všetkých účastníkov uvedených v rozhodnutí o dedičstve a nehnuteľnosť nemôže byť dotknutá ďalšou zmenou vlastníctva. V súčasnosti sa v praxi vyskytuje  problém, keďže notári odmietajú opraviť osvedčenie o dedičstve, ktoré bolo vydané na základe chybných podkladov poskytnutých okresným úradom, čoho dôsledkom je nesúlad tejto listiny s katastrálnym operátom a listina je nezapísateľná.

Písm. d)

Novým dôvodom opravy chyby je oprava údajov o duplicitnom alebo viacnásobnom vlastníctve. Podmienkou opravy chyby je súhlas všetkých osôb zapísaných v katastri ako vlastníci alebo iné oprávnené osoby, a zároveň nejde o prípad opravy chyby údajov katastra pri rozpore s verejnou alebo inou listinou. Dotknuté osoby na základe ich písomného súhlasu s overenými podpismi prehlásia na okresnom úrade, že s opravou súhlasia. Uvedené má za cieľ predísť zbytočným sporom na súde, ak sa účastníci vedia dohodnúť.

Písm. e)

Dôvodom na opravu chyby je aj zistenie skutočnosti, že zápis do katastra bol vykonaný, hoci neboli splnené podmienky na jeho vykonanie. Doterajšie znenie § 59 ods. 1 katastrálneho zákona de iure neumožňovalo vykonanie opravy zápisu, ktorý vôbec nemal byť vykonaný. Oprava takéhoto zápisu v nadväznosti na podaný protest prokurátora bola zbytočne komplikovaná a zdĺhavá. Ak okresný úrad urobil chybný zápis, mal by mať zákonné oprávnenie toto pochybenie napraviť.

Písm. f)

Umožňuje sa oprava údajov, ktoré boli do katastra zapísané na základe rozhodnutia o schválení registra obnovenej evidencie pozemkov a chyba v údajoch sa zistila po uplynutí lehoty stanovenej osobitným predpisom. Údaje registra obnovenej evidencie pozemkov sa jeho zápisom do katastra stávajú údajmi katastra a stanovujú sa pre ne rovnaké pravidlá na opravu.

Písm. g)

Ustanovenie súvisí s definíciou výmery pozemku ako aj so stanovením spôsobu určovania súradníc lomových bodov hranice pozemku. Pokiaľ v katastrálnom území so spravovanou nečíselnou vektorovou katastrálnou mapou výmera pozemku evidovaného ako parcela reg. C zapísaná v liste vlastníctva nebola vypočítaná zo súradníc lomových bodov určených jedným zo spôsobov stanovených v § 93 ods. 5 zákona, nie je možné jednoznačne garantovať jej správnosť a bezchybnosť. Toto ustanovenie súvisí aj s definovaním záväzných údajov katastra. Uvedené konanie nerieši prípady chybného vyznačenia hranice pozemku v teréne.

Písm. h)

Výmera parcely registra „E“ bola vo väčšine prípadov zapísaná do katastra registrom obnovenej evidencie pozemkov, ktorým sa len preberala z predchádzajúcich evidencii, prípadne sa určovala digitalizáciou pôvodných máp s výrazne nižšou presnosťou. Uvedené ustanovenie súvisí aj s definovaním záväzných údajov.

K odseku 3

Ustanovuje sa, kedy musí byť pravosť podpisu osôb, ktorých sa oprava týka, úradne osvedčená.

K odseku 4

Konanie o oprave chyby začne okresný úrad na návrh alebo bez návrhu. Návrh môže podať ten, koho práva sú údajmi katastra dotknuté. V nadväznosti na konanie o prešetrovaní údajov katastra začne okresný úrad konanie bez návrhu z vlastného podnetu na základe výsledkov prešetrenia.

Okresný úrad začne konanie aj na základe vlastných zistení v rámci svojej činnosti.

K odseku 5 a 6

Ustanovuje sa, že na konanie o oprave chyby sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní, okrem taxatívne stanovených prípadov. Navrhované ustanovenie odseku 6 negatívne vymedzuje vzťah k správnemu poriadku, to znamená, ustanovuje sa taxatívny výpočet dôvodov, kedy sa správny poriadok na opravu chyby nevzťahuje. Ide o opravu údajov, ktoré nie sú zapísané v liste vlastníctva (napr. výmera pozemku, ktorý nie je zapísaný v liste vlastníctva), vybrané údaje, ktoré sú zapísané v liste vlastníctva, znenie poznámky, ak bolo zapísané v rozpore s predloženou verejnou listinou alebo inou listinou, výmeru a chybne zobrazenú hranicu parcely registra „E“ a chybne zobrazenú hranicu parcely registra „C“. V týchto prípadoch vyhotoví okresný úrad protokol, prípadne chybu opraví bez protokolu zápisom geometrického plánu.

K odseku 7

Ustanovuje sa, že okresný úrad môže vykonať opravu chyby podľa odseku 6 písm. d) aj v inom katastrálnom konaní na základe zápisu geometrického plánu.

K odseku 8

Nakoľko sa na opravu chyby v prípadoch uvedených v odseku 6 nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní, bolo potrebné ustanoviť, kto je účastníkom konania v týchto prípadoch. 

K odseku 9

Keďže sa na opravu chyby v prípadoch uvedených v odseku 6 nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní, v týchto prípadoch sa nevydáva rozhodnutie o oprave chyby, ale sa vyhotoví protokol o oprave chyby. Ak však pôjde o opravu chyby podľa odseku 6 písm. d) na základe zápisu geometrického plánu, protokol o oprave chyby sa nevyhotovuje. 

K odseku 10 a 11

Vymedzujú sa prípady, v ktorých je potrebným technickým podkladom na opravu autorizačne a úradne overený záznam podrobného merania zmien a elektronický podklad na aktualizáciu súboru geodetických informácií. Vymedzuje sa prípad, kedy záznam podrobného merania zmien a elektronický podklad na aktualizáciu súboru geodetických informácií môže vyhotoviť okresný úrad z vlastného podnetu.

K § 63 

Ak sú podmienky na opravu chyby splnené, okresný úrad rozhodne o oprave chyby formálnym spôsobom, teda vydá rozhodnutie v správnom konaní alebo neformálnym spôsobom tak, že vyhotoví protokol o oprave chyby. V predchádzajúcej právnej úprave absentovalo výslovné ustanovenie, ako má okresný úrad postupovať v prípade, že podmienky na opravu chyby splnené neboli. Z tohto dôvodu sa zavádza ustanovenie, podľa ktorého okresný úrad v tomto prípade návrh na opravu chybu zamietne alebo oznámi navrhovateľovi dôvod nevykonania opravy chyby. V odseku 3 sa rieši situácia, kedy okresný úrad začne konanie o oprave chyby podľa § 62 ods. 2 písm. c)  z vlastného podnetu a účastníci uvedení v rozhodnutí o dedičstve nesúhlasia s vykonaním opravy – v takomto prípade okresný úrad konanie o oprave zastaví. 

Ustanovuje sa lehota na rozhodnutie v konaní o oprave chyby. 

Ak ide o opravu chyby na základe protokolu, okresný úrad opraví chybu bez zbytočného odkladu.  

K § 64

Upravuje sa, kedy sa skončí konanie o oprave chyby.

Ustanovuje sa, dokedy okresný úrad vykoná zmenu údajov katastra na základe rozhodnutia o oprave chyby alebo na základe protokolu a zároveň sa ustanovuje lehota, v ktorej zmenu údajov okresný úrad oznámi vlastníkovi alebo inej oprávnenej osobe. 

K § 65 až 72

Zmeny hraníc katastrálnych území sú prirodzeným dôsledkom zmien územia a zmien spoločenských vzťahov a preto je nevyhnuté upraviť právne a technické podmienky ich vykonávania. Rozhodovanie o zmenách hraníc katastrálnych území patrí okresnému úradu, pretože katastrálne územia v prvom rade slúžia ako územnotechnická jednotka na spravovanie katastrálnych operátov. Táto kompetencia je však obmedzená v prípadoch, keď sú hranice katastrálnych území súčasne hranicami obcí. V týchto prípadoch patrí kompetencia okresnému úradu v sídle kraja a v stanovených prípadoch vláde Slovenskej republiky, čo ustanovujú osobitné predpisy. Avšak bez ohľadu na to, kto rozhoduje o zmene, je vždy nevyhnutné vypracovať technické a iné podklady na zmenu, ako aj dodržať stanovený postup, inak by sa v katastri nedala vykonať. Zmena hraníc katastrálnych území vyvoláva potrebu zmien vo viacerých častiach katastrálneho operátu a jej prirodzeným dôsledkom je aj pozastavenie zápisov do katastra na nevyhnutnú dobu.

Navrhovanou právnou úpravou sa stanovujú

•	podmienky na začatie a vykonanie konania o zmenách hraníc katastrálnych území,
•	náležitosti návrhu na začatie konania a jeho prílohy,
•	postup pri konaní,
•	náležitosti rozhodnutia,
•	oprávnenie okresného úradu na pozastavenie zápisov pri vykonávaní zmien hraníc katastrálnych území po právoplatnosti rozhodnutia.

Pri zriadení a zrušení vojenského obvodu alebo zmene jeho hraníc sa bude postupovať podľa osobitného predpisu.

K § 73

Upravuje sa skončenie konania o zmene hraníc katastrálnych území.

K § 74

Navrhovanou právnou úpravou sa stanovujú podmienky vykonávania obnovy katastrálneho operátu v rámci katastrálnych konaní. O začatí obnovy katastrálneho operátu rozhodne úrad. Obnovu katastrálneho operátu zabezpečuje príslušný okresný úrad v súčinnosti s inými osobami, ktoré majú povinnosť súčinnosti ustanovenú  v § 17 a 18. Nakoľko v rámci tohto konania je nevyhnutné vykonať aj geodetické a kartografické činnosti, na ktoré  nemá okresný úrad technické prostriedky a ani kapacity, zákon určuje, že tieto práce vykonáva právnická osoba zriadená úradom, alebo iná právnická alebo fyzická osoba, ktorá spĺňa tu stanovené podmienky; zavádza sa legislatívna skratka „vyhotoviteľ“. Je potrebné, aby osoba, ktorá v rámci obnovy katastrálneho operátu vykonáva geodetické a kartografické činnosti mala na vykonávanie týchto prác živnosť. Táto podmienka v doterajšej právnej úprave absentovala.

K § 75

Ustanovujú sa spôsoby obnovy. V doterajšej úprave neboli spôsoby obnovy implicitne stanovené, hoci z textu jednotlivých ustanovení ich bolo možné odvodiť. Okrem doterajšieho spôsobu obnovy „obnova katastrálneho operátu novým mapovaním“ sa zavádza nový spôsob obnovy a to: „obnova katastrálneho operátu prepracovaním katastrálnej mapy“. Oproti doterajšej právnej úprave sa vypúšťa „obnova katastrálneho operátu vyhotovením duplikátu platného stavu“. Tento spôsob obnovy v súčasnosti stráca opodstatnenie, nakoľko sa týkal katastrálnych máp v papierovej podobe a tieto sa v súčasnosti spravujú v elektronickej podobe.

K § 76

K odseku 1

Zákon ustanovuje jedinú podmienku, kedy možno obnovu novým mapovaním vykonať, a to ak geodetické určenie pozemkov svojou presnosťou nevyhovuje požiadavkám na evidovanie nehnuteľností. 

K odseku 2

Je jednoznačne stanovené, že obnovu novým mapovaním začne okresný úrad so súhlasom úradu, oznámením obci. Odstraňuje sa tak rozpor v doterajších ustanoveniach § 67b katastrálneho zákona, kde podľa odseku 1 obnovu začínala právnická osoba zriadená úradom alebo iná osoba  a podľa odseku 5 obnovu novým mapovaním začínal okresný úrad.  Úrad si vyhradzuje právo súhlasu s vykonaním obnovy novým mapovaním v konkrétnom katastrálnom území, nakoľko sa jedná o rozsiahle a finančne náročné práce, kde je potrebné posúdiť priority v rámci celej SR a nie len na regionálnej úrovni v rámci kompetencií okresných úradov.

K odseku 3

Stanovuje sa predmet obnovy novým mapovaním tak, že predmetom obnovy sú parcely registra „C“ a katastrálna mapa. Je to z toho dôvodu, že parcely registra „E“ sú spravidla zlúčené do väčších poľnohospodárskych a lesných celkov, ich hranice nie sú v teréne zreteľné. Označiť tieto hranice, by bolo veľmi náročné a nákladné, pričom označenie by sa aj tak vplyvom hospodárenia zničilo. 

Dlhodobým cieľom zdokonalenia databázy údajov katastra nehnuteľností je úplné skompletizovanie registra „C“ katastra nehnuteľností na 100 % a presun doterajšieho registra „E“ katastra nehnuteľností do archívu.

K odseku 4

Definujú sa etapy obnovy katastrálneho operátu novým mapovaním. Etapy sú v doterajšej právnej úprave definované vo vykonávacej vyhláške. Nakoľko obsahová náplň jednotlivých etáp obnovy je zásadne rozdielna, treba ju aspoň rámcovo stanoviť, spolu so stanovením práv a povinnosti všetkých účastníkov v každej etape v zákone. To nie je možné bez formálneho rozčlenenia celej obnovy na etapy už v zákone. 

K § 77

Navrhovanou úpravou sa v ustanoveniach týchto paragrafov stanovujú postupy a povinnosti účastníkov obnovy. V prípravnom konaní je uložená povinnosť okresnému úradu vypracovať projekt obnovy, ktorý podlieha schváleniu úradom. V projekte obnovy sa stanovuje okrem iného aj územný rozsah prác a časový harmonogram a všetky špecifiká obnovy v konkrétnom katastrálnom území. Prostredníctvom projektu sa zabezpečí vecne správny výsledok obnovy, ako aj racionálny postup prác z finančného a časového hľadiska. Projekt je podkladom na verejné obstaranie technických činnosti. Nakoľko obnova novým mapovaním vyžaduje úzku súčinnosť vlastníkov a iných oprávnených osôb a od úrovne súčinnosti je závislá aj kvalita obnoveného operátu, je žiaduce, aby sa v súčinnosti s obcou vykonala informačná kampaň, ktorá v predstihu informuje o účele obnovy, o postupe prác, o povinnostiach a právach vlastníkov a iných oprávnených osôb v procese obnovy.

K § 78

Ustanovenia vymedzujúce etapu zisťovania priebehu hraníc pozemkov a meračské práce sú oproti doterajšej právnej úprave novo formulované. Ťažisko právnej úpravy v tejto etape je v stanovení pravidiel na zriadenie, ale hlavne na činnosť komisie a na súčinnosť vlastníkov a iných oprávnených osôb pri zisťovaní priebehu hraníc pozemkov a ostatných údajov katastra. Táto etapa obnovy je z pohľadu náročnosti a dopadu na kvalitu obnovy najnáročnejšia a rozsahom prác najväčšia.

K § 79

V navrhovanom ustanovení o etape vyhotovenia nového súboru geodetických informácií a nového súboru popisných informácií sa vymedzuje nová právomoc okresného úradu rozhodnúť o obnove katastrálneho operátu v celom katastrálnom území.

K § 80

Navrhovanou úpravou sa stanovujú podmienky realizácie konania o námietkach a postup pri konaní. Účelom konania je poskytnúť vlastníkom a iným oprávneným osobám možnosť nahliadnuť do návrhu obnoveného katastrálneho operátu, žiadať informácie a vysvetlenia, ako aj podať námietky v prípade, ak s návrhom operátu nesúhlasia. O podaných námietkach rozhoduje okresný úrad v správnom konaní. Podľa navrhovanej právnej úpravy okresný úrad pozastaví zápisy vlastníckych a iných práv do katastra a to z dôvodu, aby nedochádzalo k zmenám údajov katastra, ktoré by znemožnili zápis obnoveného katastrálneho operátu.

K § 81

Navrhovanou úpravou sa stanovujú podmienky vyhlásenia platnosti obnoveného katastrálneho operátu, ktorým sa zavŕši celý proces obnovy a údaje v obnovenom katastrálnom operáte sa stanú hodnovernými a záväznými. Vyhlásenie obnoveného katastrálneho operátu je potrebné zverejniť, preto zákon ustanovuje povinnosť a spôsob zverejnenia. 

K § 82

Stanovujú sa spôsoby obnovy prepracovaním katastrálnej mapy.

Ide o doplnenie číselných výsledkov získaných z predchádzajúcich mapovaní v S-JTSK do nečíselnej vektorovej katastrálnej mapy s implementovanými číselnými výsledkami merania, alebo do súboru prevzatých meraní. Druhým spôsobom je spojenie nečíselnej vektorovej katastrálnej mapy transformovanej so súborom prevzatých meraní, pričom vznikne nečíselná vektorová katastrálna mapa s implementovanými číselnými výsledkami merania. Oba prípady obnovy prepracovaním katastrálnej mapy môžu byť dôvodom na nový výpočet výmer parciel. 

Obnovu prepracovaním vykonáva okresný úrad, o vykonaní obnovy rozhodne okresný úrad s predchádzajúcim súhlasom úradu.

Po skončení obnovy prepracovaním katastrálnej mapy okresný úrad prevezme prepracovanú katastrálnu mapu do katastrálneho operátu a zašle oznámenie úradu. Prevzatím prepracovanej katastrálnej mapy sa doterajšia mapa stáva neplatnou.

V nadväznosti na zmeny v katastrálnej mape vykoná okresný úrad aj zmeny údajov katastra evidovaných v súbore popisných informácii.

K § 83

Navrhovaná úprava vytvára možnosť vykonať revíziu údajov katastra, rámcovo stanovuje jej postup a upravuje súčinnosť zainteresovaných subjektov. Potreba vykonať revíziu údajov katastra je vtedy, ak okresný úrad zistí, že údaje v platnom katastrálnom operáte nie sú v súlade so skutočným a právnym stavom v takom rozsahu, že súlad už nemožno zabezpečiť individuálnym prešetrovaním a aktualizáciou jednotlivých prípadov. Vtedy je potrebné vykonať hromadné porovnanie evidovaného a skutočného stavu a prešetrenie v súčinnosti s obcou, zistiť všetky nesúlady a vykonať opatrenia na zabezpečenie súladu. Súlad evidovaného stavu v katastri so skutočným a právnym stavom je nevyhnutnou podmienkou riadneho plnenia funkcií katastra. Ustanovuje sa oprávnenie pre okresný úrad predvolať na konanie vlastníka alebo inú oprávnenú osobu v prípadoch, že je to na riadne vykonanie revízie údajov potrebné.

K § 84

Taxatívne sa vymedzujú  geodetické a kartografické činnosti na úseku katastra nehnuteľností. Tieto činnosti boli v predchádzajúcej právnej úprave súčasťou „vybraných geodetických a kartografických činností“, upravených doterajším zákonom o geodézii a kartografii. Prax preukázala nevhodnosť rozdelenia úpravy práva a jeho predmetu, ktorým je pozemok a jeho geodeticky správne určenie, medzi rôzne zákony. Kataster nehnuteľností predstavuje celý komplex právnych a technických problematík, ktoré sú navzájom previazané, a preto je vhodné ich upraviť v jednom zákone. 

K § 85

Definuje sa spôsobilosť vykonávať geodetické a kartografické činnosti na úseku katastra v závislosti od vzdelania a praxe. Definujú sa prípady, kedy môže operát geometrického plánu a operát vytýčenia hraníc pozemkov vyhotoviť znalec z odboru geodézia a kartografia alebo okresný úrad.

K § 86

Návrh právnej úpravy rešpektuje, že vykonávanie geodetických a kartografických činností v objektoch s osobitným režimom ochrany musí byť realizovaný len so súhlasom príslušného orgánu a podľa nim stanovených podmienok.

K § 87

V návrhu novej úpravy je jednoznačne ustanovené, že výsledky geodetických a kartografických činností musia byť autorizačne overené. Stanovujú sa podmienky získania autorizácie, a to osobitná odborná spôsobilosť, bezúhonnosť a zápis do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov vedený úradom.

K § 88

Vymedzujú sa geodetické a kartografické činnosti, ktoré podliehajú aj úradnému overeniu. Stanovujú sa podmienky, kto môže vykonávať úradné overovanie ako aj podmienka, že autorizačné a úradné overenie nesmie vykonať tá istá fyzická osoba v záujme zabezpečenia kontroly správnosti výsledku geodetických a kartografických činností. 

Stanovuje sa podmienka miestnej príslušnosti. Úradné overenie vykonáva miestne príslušný okresný úrad.

Vzhľadom na skutočnosť, že z operátu vytýčenia hranice pozemku sa údaje o polohe bodov určených v S-JTSK implementujú do vektorovej katastrálnej mapy, je potrebné vrátiť predchádzajúcu právnu úpravu, ktorá stanovuje úradné overovanie operátu vytýčenia hranice pozemku.

K § 89

Definuje sa osobitná odborná spôsobilosť na autorizačné a úradné overovanie výsledkov geodetických a kartografických činností ako aj podmienky jej získania. Zároveň sú stanovené podmienky získania a odobratia osvedčenia o osobitnej odbornej spôsobilosti. Uvedené ustanovenia sa presúvajú do katastrálneho zákona zo zákona o geodézii a kartografii, nakoľko sa týkajú geodetických a kartografických činností na úseku katastra.  

K § 90

Stanovuje sa kompetencia predsedu úradu na vydanie poverenia na úradné overovanie výsledkov geodetických a kartografických činností. Poverenie sa môže vydať zamestnancovi vykonávajúcemu štátnu službu na úseku katastra, ktorý má osobitnú odbornú spôsobilosť podľa § 89. Bez poverenia nemôže štátny zamestnanec úradne overovať aj napriek tomu, že má osobitnú odbornú spôsobilosť.

Zároveň môže predseda úradu rozhodnúť o odobratí poverenia. Toto ustanovenie má za cieľ zabezpečiť účinnejší výkon štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností napríklad tým, že umožňuje odobrať poverenie, ak štátny zamestnanec neodôvodnene spôsobuje prieťahy pri úradnom overovaní.

Rovnaká právna úprava platí vo vzťahu k oprávneniu na úradné overovanie výsledkov geodetických a kartografických činností na úseku katastra nehnuteľností v pôsobnosti Ministerstva obrany SR.

K § 91

K odseku 1, 3, 4 a 5

Stanovuje sa kompetencia úradu viesť zoznam autorizovaných geodetov a kartografov na vykonávanie geodetických a kartografických činností na úseku katastra. Pôvodne bola táto činnosť výlučne v kompetencii Komory geodetov a kartografov a upravoval ju zákon o Komore geodetov a kartografov. Súčasnou právnou úpravou sa špecifikuje kompetencia Komory geodetov a kartografov na vedenie zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov vykonávajúcich geodetické a kartografické činnosti na úseku geodézie a kartografie.

Táto úprava je potrebná a racionálna z nasledovných dôvodov. Úrad má v kompetencii tvorbu legislatívnych a technických predpisov upravujúcich kataster nehnuteľností a súvisiacich s katastrom. Úrad má v kompetencii a zabezpečuje overenie osobitnej odbornej spôsobilosti fyzických osôb na autorizačné a úradné overovanie výsledkov geodetických a kartografických činností na úseku katastra prostredníctvom kvalifikačnej skúšky. Úrad vydáva a odoberá osvedčenie o osobitnej odbornej spôsobilosti. Poverení zamestnanci okresných úradov katastrálnych odborov metodicky riadení úradom úradne overujú všetky výsledky geodetických a kartografických činností, ktoré sa preberajú do katastra. Odbor katastrálnej inšpekcie úradu zabezpečuje štátny dozor na úseku katastra a teda aj kontrolu autorizačne alebo úradne overených výsledkov geodetických a kartografických činností na úseku katastra. Úrad spravidla zabezpečuje odborné aktivity súvisiace so vzdelávaním a školením fyzických osôb vykonávajúcich geodetické a kartografické činnosti. Logickým výsledkom snahy o optimalizáciu celého procesu, vrátane zefektívnenia systému vzdelávania autorizovaných geodetov a kartografov, ako aj snahy o zníženie administratívnej záťaže uchádzačov o získanie osobitnej odbornej spôsobilosti, je prechod kompetencie viesť zoznam autorizovaných geodetov a kartografov a vydávať autorizačné pečiatky na úrad. Prechodom uvedených kompetencií nie je dotknutá možnosť autorizovaných geodetov a kartografov uchádzať sa o členstvo v Komore geodetov a kartografov.

Stanovujú sa podmienky zápisu a vyčiarknutia fyzickej osoby zo zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov.

K odseku 2

Upravuje sa tzv. „tichý súhlas“ t. j. ak úrad nestihne zapísať fyzickú osobu, ktorá splnila zákonné podmienky, do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov v stanovenom termíne, fyzická osoba sa považuje za zapísanú do zoznamu. Zároveň sa vylučuje možnosť odmietnutia zápisu do zoznamu, nakoľko splnenie stanovených podmienok sa považuje za dostačujúce.

K § 92

Stanovuje sa kompetencia úradu nariadiť preskúšanie všetkých fyzických osôb, ktorým bolo vydané osvedčenie o osobitnej odbornej spôsobilosti v prípade, že nastanú zásadné zmeny právnej úpravy alebo zásadné zmeny v technológii vykonávania geodetických a kartografických činností.

K § 93

Ustanovujú sa základné podmienky pre vykonávanie meračských a výpočtových prác a ich dokumentovanie, ktoré boli doteraz definované viacerými predpismi, čo sťažovalo orientáciu v jednotlivých navzájom súvisiacich ustanoveniach.

K odsekom 1 a 2

Stanovuje sa povinnosť dokumentovať nové výsledky geodetických a kartografických činností v geodetickom referenčnom systéme S-JTSK a na transformáciu súradníc medzi referenčnými systémami používať Rezortnú transformačnú službu. Postup určenia súradníc v S-JTSK je zadefinovaný tak, aby nielen umožňoval využívanie precíznych technológií na lokalizovanie hraníc pozemkov na zemskom povrchu a ich opätovné časovo a priestorovo neobmedzené rekonštruovanie v teréne, ale aj ich jednoznačné zaznamenanie do príslušných katastrálnych máp. Nakoľko nie je dosť dobre možné a ani efektívne transformovať všetky doterajšie merania, ktorými bolo s vyhovujúcou relatívnou presnosťou geodeticky určených cca 5 miliónov pozemkov evidovaných ako parcely registra „C“ do matematicky presnejšej realizácie referenčného systému na určovanie polohy bez straty dôležitej informácie o polohovej presnosti jednotlivých bodov, je v súčasnosti riešenie evidovania hraníc pozemkov prostredníctvom zadefinovaného postupu jediným racionálnym a efektívnym riešením, ktoré zabezpečuje želateľnú istotu v definovaní predmetu práva, ktorým je pozemok.

K odsekom 3 až 6

Definujú sa metódy, ktorými sa meračské práce vykonávajú, a to terestrické a prostredníctvom globálnych navigačných satelitných systémov. Stanovuje sa rozsah, v akom sa meračské práce vykonávajú a vymedzujú sa spôsoby určovania súradníc lomových bodov hraníc pozemkov a vecného bremena. Zároveň sa obmedzuje možnosť ďalšieho spresňovania predchádzajúcich číselných výsledkov meraní, pokiaľ by spresňovanie nemalo pozitívny vplyv na kvalitu operátu. Uvedené podmienky sa stanovujú z dôvodu zabezpečenia požadovanej kvality a geodetickej nemennosti evidovania najmä vlastníckych hraníc určených s vyhovujúcou presnosťou a teda  istoty evidovania predmetu práva. 

Všetky nové hranice musia byť určené v S-JTSK. Stanovujú sa tri spôsoby určovania lomových bodov hraníc pozemku prípadne vecného bremena a to odmeranie vyznačených lomových bodov v teréne, vytýčenie a označenie lomových bodov v teréne a geodetický výpočet z najpresnejších dostupných podkladov so súčasným preverením nadväznosti polohy bodov na situáciu v teréne. Použitie uvedených spôsobov upraví úrad podrobnejšie všeobecne záväzným právnym predpisom.

Osobitný postup je stanovený pre meranie a určovanie polohy lomových bodov doterajších hraníc v katastrálnych územiach so spravovanou nečíselnou vektorovou katastrálnou mapou. V niektorých katastrálnych územiach mapovaných v historických uhorských geodetických systémoch sú hranice pozemkov z pohľadu referenčného systému určené so značnou neistotou, ktorá súvisí s nesystematickými posunmi v polohe lomových bodov (miestami 5m prípadne aj viac). Pri geodetických a kartografických činnostiach, ktoré súvisia s vytvorením nového pozemku, alebo definujú jeho zmenené hranice, je nevyhnutné určiť v S-JTSK hranice celého nového alebo zmeneného pozemku. Nedodržanie tohto postupu by malo za následok nepresne a niekedy aj zmätočne definovaný predmet prevodu vlastníckych práv a s tým súvisiacu nekvalitu katastrálneho operátu. Ak už doterajšie hranice pozemku boli určené v minulosti v S-JTSK prostredníctvom pôvodných terestrických meraní, takéto určenie  hraníc sa pre ďalšie geodetické a kartografické činnosti prevezme, prípadne sa určenie hranice bez jej zmeny v teréne novým meraním spresní na základe jednoznačného preukázania chybného pôvodného určenia hranice.   

K odsekom 7 a 8

Definujú sa výpočtové práce. Zavádza sa podmienka na výpočet výmery nového a zmeneného pozemku v katastrálnom území so spravovanou nečíselnou vektorovou katastrálnou mapou. Povoľuje sa výnimka na určovanie výmery zvyškového pozemku odpočítaním pri oddeľovaní pozemku s malou výmerou z  pozemku s veľkou výmerou. Toto ustanovenie už bolo v minulosti takto legislatívne upravené a tvorca zákona reaguje na požiadavku praxe opätovne ho legislatívne zakotviť. Uvedená výnimka sa týka najmä oddeľovania menších častí z pozemkov líniového tvaru (cesty, potoky, komunikácie) prípadne z veľkých lesných pozemkov, z pozemkov, na ktorých sú chatové osady, hospodárske dvory  a pod., kedy je neúmerne prácne a nákladné všetky lomové body hranice zvyškového pozemku určovať spôsobom stanoveným v ods. 5.

K odseku 9

Dokumentáciu meračských a výpočtových prác geodetických a kartografických činností podľa § 84 písm. a) a b) tvorí záznam podrobného merania zmien a elektronické podklady na aktualizáciu katastrálneho operátu.

K odseku 10

Stanovuje sa možnosť vytvárať elektronické podklady na aktualizáciu katastrálneho operátu okresným úradom. V praxi sa vyskytujú prípady ako napríklad  oprava chyby v katastrálnom operáte, čiastočný zápis geometrického plánu (prevzatie časti geometrického plánu do katastrálneho operátu), prípadne zápis staršieho geometrického plánu a pod. kedy chýbajúce elektronické podklady musí vyhotoviť okresný úrad, nakoľko ich absencia je prekážkou aktualizácie katastrálneho operátu. 

K § 94

K odsekom 1, 2 a 3

Definujú sa časti geometrického plánu, operát geometrického plánu a využitie geometrického plánu.

K odseku 4

Geometrický plán je najčastejším výsledkom geodetických a kartografických činností na úseku katastra a najčastejšie používaným technickým podkladom na zmeny údajov katastra. V návrhu novej úpravy je stanovený účel geometrického plánu tak, že tento slúži na:

vyhotovovanie zmlúv, verejných a iných listín ako technický podklad,
vykonanie zmien v katastrálnom operáte,
určenie hranice pozemku v S-JTSK.

Ustanovuje sa nový inštitút geometrického plánu na určenie hranice pozemku v S-JTSK v katastrálnych územiach so spravovanou nečíselnou vektorovou katastrálnou mapou. Doteraz nebolo možné vyhotoviť a do katastra zapísať geometrický plán, ktorý by neslúžil na rozdeľovanie pozemkov, na ich  zlučovanie, alebo na iný účel ako je faktická zmena hranice pozemkov. To neumožňovalo individuálne spresňovanie evidencie hraníc pozemkov (cca viac ako 3 milióny pozemkov), ktoré boli určené na dobovej úrovni (časť z nich dokonca v 19. storočí) bez priamej väzby na geodetický referenčný systém na určovanie polohy. S týmto problémom súvisí aj určenie takého pre vlastníka dôležitého údaja akým je výmera pozemku, ktorý má slúžiť o. i.  na spravodlivý výber daní a oceňovanie pozemkov. Takýto druh geometrického plánu v nadväznosti na definovanú kvalitu, s akou je určená výmera, umožní vlastníkom pozemkov spolurozhodovať o tom, ako kvalitne bude ich pozemok evidovaný v katastri a teda s akou istotou budú v prípade potreby rekonštruovateľné jeho hranice v teréne. Je zrejmé, že štát v dohľadnej dobe nebude disponovať kapacitami na zmeranie všetkých pozemkov, ktorých hranice ešte neboli priamo určené v geodetickom referenčnom systéme a v prípade záujmu o získanie jednoznačných a spoľahlivých údajov týkajúcich sa určenia hraníc pozemkov môže túto zodpovednosť zobrať na seba vlastník. 

K odsekom 5 a 6

Geometrický plán musí byť spracovaný na podklade aktuálnych údajov katastra. Ak sa údaje katastra zmenili bez vplyvu na predmet a účel geometrického plánu, nepovažuje sa táto skutočnosť za nesúlad s aktuálnymi údajmi. Ak sa zistí, že údaje doterajšieho stavu sú v katastri evidované chybne, musia sa najprv opraviť postupom stanoveným v § 62.

K odseku 7

Ustanovuje sa podmienka definovania hraníc pozemkov a spôsob použitia dielov parciel v geometrickom pláne. Táto podmienka nebola v doterajšej právnej úprave stanovená, čo spôsobovalo v praxi problémy.

K odseku 8

Upravuje sa zápis chránených území na podklade zjednodušeného operátu geometrického plánu, ktorý obsahuje len vybrané časti operátu geometrického plánu.  Uvedené ustanovenie je reakciou na potreby aplikačnej praxe. Chránené územia (napr. v pôsobnosti Ministerstva životného prostredia, Ministerstva kultúry) sa do katastrálnej mapy zobrazujú zo súradníc podrobných bodov určených kartometricky bez priameho merania v teréne, z tohto dôvodu nie je nutné spracovať kompletný operát geometrického plánu.

K § 95

Nová úprava obsahuje ustanovenia týkajúce sa vytyčovania hraníc pozemkov. V doterajšej právnej úprave táto problematika vôbec nebola riešená napriek skutočnosti, že ide o dôležitú geodetickú a kartografickú činnosť, pri ktorej sa interpretujú údaje katastra o geodetickom určení v teréne. Spresňujú sa podklady, ktoré je možné použiť na vytyčovanie hraníc pozemkov s dôrazom na nutnosť preverenia nadväznosti údajov na lomové body v teréne, ktoré nezmenili polohu od ich pôvodného určenia. 

Definuje sa obsah operátu vytýčenia hraníc pozemkov.

Elektronický podklad na aktualizáciu súboru geodetických informácií sa vyhotovuje vtedy, ak vytyčované body nemali z predchádzajúcich meraní určenú polohu v S-JTSK. Vyhotoviteľ geodetických a kartografických činností je v rámci vytýčenia hranice pozemku takéto body povinný určiť v S-JTSK a toto určenie zdokumentovať, aby sa predmetné údaje mohli implementovať do príslušnej vektorovej katastrálnej mapy.

K § 96

Upravuje sa spôsob zápisu geometrického plánu evidenčným spôsobom bez právneho úkonu na žiadosť vlastníka nehnuteľnosti dotknutej zmenou. Týmto nesmú byť dotknuté ustanovenia o drobení pozemkov.

V prípade viacerých spoluvlastníkov, stačí ak o evidenčný zápis požiadajú spoluvlastníci, ktorých spoluvlastnícky podiel je väčší ako polovica. Toto ustanovenie nadväzuje na právnu úpravu obsiahnutú v § 139 Občianskeho zákonníka. V danom prípade dôjde len k rozdeleniu pozemku alebo zlúčeniu pozemkov, pričom celková výmera pozemkov, ktoré vznikli rozdelením alebo celková výmera pozemku, ktorý vznikol zlúčením viacerých pozemkov, zodpovedá výmere rozdeleného pozemku alebo výmerám zlúčených pozemkov.

Ak sa jedná o pozemnú komunikáciu alebo železničnú dráhu, žiadateľom je správca nehnuteľnosti.

K § 97

Z predchádzajúcej právnej úpravy sa preberajú lehoty, v ktorých musia byť výsledky geodetických a kartografických činností úradne overené okresným úradom. 

K § 98

Stanovujú sa povinnosti pri vykonávaní geodetických a kartografických činností.

K § 99 až 100

Každodenná prax pri spravovaní katastrálneho operátu potvrdzuje potrebu kontroly štátu voči miestnym orgánom štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností. Návrh zákona počíta so zachovaním katastrálnej inšpekcie na zabezpečenie výkonu štátneho dozoru nad úrovňou vedenia, aktualizácie a obnovy katastra, ako aj nad úrovňou zabezpečovania úloh súvisiacich s katastrom.

Vykonávanie štátneho dozoru zo strany Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky je potrebné z dôvodu náročnej, vysoko odbornej činnosti vykonávanej miestnymi orgánmi štátnej správy na úseku katastra a taktiež z dôvodu, že kontrolná činnosť na úrovni miestnych orgánov štátnej správy pre ich priame pracovné prepojenie nemusí mať vždy efektívne riešenia pre plnenie úloh na úseku katastra.

Katastrálna inšpekcia je súčasťou úradu. Inšpekcia sa vykonáva prostredníctvom zamestnancov úradu, inšpektorov, ktorí majú zákonom stanovené práva a povinnosti vo vzťahu ku kontrolovaným subjektom. 

V pôsobnosti katastrálnej inšpekcie z dôvodu racionálnosti a efektívnosti je navrhované, aby výsledky geodetických a kartografických činností používaných pre kataster nehnuteľností boli kontrolované, ak od ich vyhotovenia, resp. autorizačného alebo úradného overenia neuplynulo viac ako päť rokov.

Objektom katastrálnej inšpekcie sú činnosti miestnych orgánov štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností a činnosti všetkých právnických a fyzických osôb, ktoré vykonávajú geodetické a kartografické činnosti pre kataster nehnuteľností a to z dôvodu zabezpečenia kvality výsledkov týchto činností.

Oproti predchádzajúcej právnej úprave je navrhované, aby katastrálna inšpekcia bola oprávnená podávať podnety aj živnostenskému úradu na konanie podľa živnostenského zákona, ak sa kontrolovaný subjekt s viazanou živnosťou v priebehu jedného roka opakovane dopustí priestupku alebo porušenia poriadku na úseku katastra.

K § 101

Ustanovuje sa postup pri výkone štátneho dozoru. Celý paragraf je konštruovaný ako povinnosti a oprávnenia  inšpektora. Upravuje sa povinnosť inšpektora oznámiť pri začatí štátneho dozoru  jeho predmet a účel, povinnosť vypracovať záznam z vykonaného štátneho dozoru, v prípade ak nebolo zistené porušenie povinností, povinnosť vypracovať protokol o výsledku vykonaného štátneho dozoru, v prípade ak bolo zistené porušenie povinností, vrátane priebežného a čiastkového protokolu v prípade ak predmet štátneho dozoru je osobitý alebo náročný. Upravuje sa právo kontrolovanému subjektu predkladať inšpektorovi námietky proti zisteným porušeniam. Ďalšou povinnosťou inšpektora je vyhodnotiť námietky vznesené kontrolovaným subjektom a postup pri akceptovaní prípadne neakceptovaní námietok. 

V druhom odseku sa ukladá povinnosť kontrolovanému subjektu poskytnúť súčinnosť inšpektorovi, ktorá zodpovedá  jeho zákonným oprávneniam. Osobitnou činnosťou pri výkone štátneho dozoru je geodetická a kartografická činnosť spočívajúca v kontrolnom meraní, pri ktorej môže inšpektor obmedziť vlastníka alebo inú oprávnenú osobu v rozsahu nevyhnutnom na vykonanie štátneho dozoru.   

K § 102

Stanovujú sa povinnosti kontrolovaného subjektu vo vzťahu k výkonu štátneho dozoru. 

K § 103

Ustanovenie  upravuje výsledný materiál z vykonanej kontroly, ktorou boli zistené nedostatky - protokol,   ako aj výsledný materiál z kontroly, ktorou nedostatky zistené neboli – záznam; upravujú sa aj náležitosti zápisnice o prerokovaní protokolu, v ktorej inšpektor ukladá kontrolovanému subjektu povinnosti spočívajúce v určenej lehote prijať opatrenia na odstránenia zistených nedostatkov a predložiť správu o splnení opatrení na odstránenie nedostatkov a ich príčin.

K § 104 a 105

Ustanovujú sa skutkové podstaty priestupkov a iných správnych deliktov na úseku katastra nehnuteľností, a to zvlášť priestupkov spôsobených fyzickými osobami a zvlášť iných správnych deliktov, ktorých sa dopustili právnické osoby. 

Ustanovujú sa sankcie za spáchanie priestupkov a iných správnych deliktov, pričom sa stanovuje dolná hranica peňažnej sankcie a zvyšuje sa horná hranica peňažnej sankcie. Zároveň sa zavádza možnosť uložiť pokutu aj opakovane.

Ustanovuje sa vecná a miestna príslušnosť na prejednanie priestupkov a iných správnych deliktov na úseku katastra nehnuteľností. Na prejednanie je príslušný okresný úrad, v obvode ktorého sa nachádza príslušná nehnuteľnosť alebo inšpektor.

Ustanovuje sa  objektívna a subjektívna premlčacia lehota na prejednanie iného správneho deliktu. Objektívna lehota začína plynúť odo dňa spáchania iného správneho deliktu a je 3 roky a subjektívna lehota je 1 rok odo dňa, keď sa okresný úrad dozvedel o spáchaní iného správneho deliktu.

Ustanovuje sa splatnosť uloženej peňažnej sankcie, a to 30 dní odo dňa právoplatnosti rozhodnutia o jej uložení.

Uložením pokuty nie je vylúčený nárok okresného úradu na náhradu trov katastrálneho konania.

Ustanovuje sa, že výnosy z uložených peňažných sankcií sú príjmom štátneho rozpočtu.

Na prejednanie priestupku fyzických osôb sa vzťahuje zákon Slovenskej národnej rady                    č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.

Na prejednanie iného správneho deliktu spáchaného právnickou osobou sa vzťahuje správny poriadok.

K § 106 – 112

Navrhované ustanovenia sú prechodnými ustanoveniami, v ktorých je potrebné upraviť, že doterajší katastrálny operát sa považuje za katastrálny operát podľa tohto predpisu, oprávnenia rozhodovať o návrhu na vklad nadobudnuté pred účinnosťou tohto zákona, ostávajú v platnosti a akým spôsobom sa dokončia konania začaté do nadobudnutia účinnosti tohto zákona.

Zároveň sa určuje lehota, v ktorej je potrebné ukončiť konanie o zázname začaté do nadobudnutia účinnosti tohto zákona.

K § 113

Ustanovuje sa rozsah splnomocňovacích ustanovení na vydanie vykonávacích predpisov.

K § 114

Upravuje sa, ktoré právne predpisy sa týmto zákonom zrušujú.

 

K Čl. II

Z dôvodu novej právnej úpravy v zákone o katastri nehnuteľností, týkajúcej sa nových výstupov z katastra nehnuteľností, zavedenia nových druhov katastrálnych konaní a umožnenia urýchleného zápisu do katastra, je potrebné upraviť aj sadzobník správnych poplatkov. 

K bodu 1

Okruh osôb oslobodených o platenia správnych poplatkov sa rozširuje vo vzťahu k položkám 10 a 11 sadzobníka správnych poplatkov.

K bodu 2

K položke 10

V položke 10 sa preberajú doterajšie poplatky za úkony a zároveň sa zavádzajú nové správne poplatky.

Nový katastrálny zákon preberá pôvodný výstup z katastra, ktorým je kópia listu vlastníctva. Ide o úplný list vlastníctva, ktorý obsahuje nielen aktuálne údaje katastra, ale aj údaje o predchádzajúcich zápisoch v liste vlastníctva. Na rozdiel od výpisu z listu vlastníctva bude obsahovať aj naskenované originály listov vlastníctva. Práve skenovanie originálov listov vlastníctva spôsobuje rozdiel v sume správneho poplatku medzi výpisom z listu vlastníctva a kópiou listu vlastníctva. Oproti pôvodnej právnej úprave bude tento výstup verejnou listinou použiteľnou na právne úkony.

Ďalším novým výstupom z katastra je súpis nehnuteľností. Ide o výstup, ktorý sa bude týkať buď jedného vlastníka alebo nájomcu, alebo správcu majetku štátu alebo obce a ktorý bude obsahovať zoznam všetkých nehnuteľností z jedného katastrálneho územia. Súpis nehnuteľností bude obsahovať len základné údaje o nehnuteľnostiach a právach k nim, umožní podať súhrnnú informáciu o nehnuteľnostiach jedného vlastníka, napr. pre daňové účely alebo exekučné konanie. Občan už nebude nútený pre tieto účely sa preukazovať mnohými listami vlastníctva, ktoré boli spoplatnené, ale použije jeden výstup z katastra – súpis nehnuteľností.

Nakoľko notár nemôže osvedčiť súlad kópie geometrického plánu s jeho originálom, bude okresný úrad vydávať overenú kópiu geometrického plánu.

Nakoľko sa do právnej úpravy zavádza úradné overovanie operátu vytýčenia hraníc pozemku, je potrebné upraviť aj výšku správneho poplatku, ktorý bude okresný úrad vyberať za úradné overenie.

K položke 11

V položke 11 sa ustanovujú správne poplatky za návrh na začatie niektorých druhov katastrálnych konaní. 

Katastrálny zákon zavádza nový druh katastrálneho konania, ktorým je prešetrovanie údajov katastra. Toto konanie je spoplatňované z toho dôvodu, že ide o časovo aj vecne náročné prešetrovanie údajov, výsledkom ktorého je v mnohých prípadoch právna analýza prešetrovaných zápisov v katastri. Najčastejšie túto možnosť prešetrovania údajov katastra využívajú rôzne právne kancelárie, ktoré následne výsledky prešetrovania používajú v prípadných ďalších konaniach. Výsledkom prešetrovania údajov katastra býva aj konštatovanie, že zápisy v katastri sú vykonané správne a sú v súlade s predloženými listinami. Okresný úrad v tomto prípade musí vynakladať veľa úsilia na zistenie stavu údajov v katastri. Z tohto dôvodu sa zavádza správny poplatok za návrh na prešetrenie údajov katastra. V prípade, že okresný úrad zistí opodstatnenosť návrhu na prešetrenie, teda zistí chybu v katastrálnom operáte, správny poplatok v plnej výške vráti navrhovateľovi.

Preberá sa doterajšie ustanovenie týkajúce sa okruhu osôb, ktoré sú oslobodené od platenia správnych poplatkov. V súvislosti s novelou zákona č. 417/2013 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov sú oslobodené od platenia správnych poplatkov v zmysle § 4 ods. 3 písm. a) zákona o správnych poplatkoch aj úkony, ktoré súvisia so zriadením vecného bremena, práva doživotného bývania a užívania, preukázanie ktorého je podmienkou na poskytnutie príspevku na bývanie podľa zákona č. 417/2013 Z. z. (konanie o návrhu na vklad a poskytnutie listu vlastníctva s vyznačeným právom doživotného bývania a užívania).

K bodu 3

Vypúšťa sa položka 11a sadzobníka správnych poplatkov, nakoľko za vyhotovenie preukazov oprávňujúcich na vstup na cudzie nehnuteľnosti, vrátane ich predĺženia, nebude úrad vyberať správny poplatok.

K Čl. III

Vzhľadom na úpravu štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností vo vojenských obvodoch priamo v predloženom návrhu zákona o katastri nehnuteľností, ako aj vzhľadom na zmeny rozsahu výkonu tejto štátnej správy, je potrebné zmeniť právnu úpravu pôsobnosti ministerstva obrany pri správe vojenského obvodu aj v § 8 zákona č. 281/1997 Z. z. v znení neskorších predpisov. Ministerstvo obrany podľa tohto zákona plní v súčasnosti na území vojenského obvodu úlohy štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností v rozsahu pôsobnosti správy katastra ako miestneho orgánu štátnej správy. Tieto úlohy plnia organizačné zložky určené vnútorným predpisom ministerstva obrany. Organizačná zložka ministerstva obrany určená vnútorným predpisom tiež rozhoduje o opravných prostriedkoch v správnom konaní a riadi výkon štátnej správy v pôsobnosti rezortu obrany na tomto úseku, čo je navrhovaná pôsobnosť správy katastra v sídle kraja. Správu vojenského obvodu ministerstvo obrany zabezpečuje aj výkonom štátnej správy napríklad na úseku geodézie a kartografie, lesného hospodárstva alebo stavebného poriadku a plnením úloh samosprávy. Vzhľadom na zmenu pôsobnosti pri poskytovaní údajov z katastra nehnuteľností v návrhu zákona je potrebné tiež upraviť, že ministerstvo obrany plní aj úlohy Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky pri poskytovaní údajov z katastra nehnuteľností, keďže údaje vojenského katastra nehnuteľností má k dispozícii len ministerstvo obrany. 

Ministerstvo obrany tak bude vykonávať štátnu správu na úseku katastra nehnuteľností vo vojenských obvodoch v rozsahu, ktorý ustanovuje tento predpis. 

K Čl. IV

Upravujú sa príslušné ustanovenia zákona o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy.

Uvedené ustanovenia majú za cieľ zvýšiť ochranu poľnohospodárskej pôdy v prípade, že dôjde k zápisu zmeny druhu poľnohospodárskeho pozemku v katastri nehnuteľností na nepoľnohospodársku pôdu v súvislosti so zápisom stavby do katastra nehnuteľností.

Nakoľko doterajšia právna úprava neumožňovala vykonať šetrenie zmeny druhu pozemku v prípade, že už bola táto zmena v katastri vykonaná, dopĺňa sa nová kompetencia orgánu ochrany poľnohospodárskej pôdy o možnosť vykonať toto šetrenie, a tým zabrániť nelegálnym zmenám druhu pozemku.

V prípade, že bude okresnému úradu, katastrálnemu odboru predložený návrh na zápis stavby, bez toho, aby bola dovtedy vykonaná zmena druhu pozemku v katastri, okresný úrad v zmysle oznamovacej povinnosti podľa zákona o katastri nehnuteľností, oznámi túto skutočnosť orgánu ochrany poľnohospodárskej pôdy.

Ak orgán ochrany poľnohospodárskej pôdy zistí zmenu druhu pozemku bez náležitého rozhodnutia, je oprávnený rozhodnúť o tejto zmene a zároveň určí odvod za odňatie zvýšený o 100 %.

K Čl. V

Navrhuje sa účinnosť zákona.