(Návrh)

ZÁKON

z ........................2015,

o prevencii závažných priemyselných havárií 
a  o zmene  a doplnení  niektorých  zákonov

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

ZÁKLADNÉ USTANOVENIA

§ 1
Predmet úpravy

(1)	Tento zákon ustanovuje podmienky a postup pri prevencii závažných priemyselných havárií v podnikoch s prítomnosťou nebezpečných látok a na obmedzovanie ich následkov na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok. 

(2)	Tento zákon sa vzťahuje na 
a)	podniky uvedené v § 2 písm. d) až j),
b)	uskladňovanie plynov v prírodných horninových štruktúrach a v podzemných priestoroch,)
c)	chemické alebo tepelné procesy) alebo ich kombináciu a s tým súvisiace skladovanie, pri ktorých sú prítomné nebezpečné látky,  
d)	úložiská podľa osobitného predpisu) s prítomnosťou nebezpečných látok.

(3)	Tento zákon sa nevzťahuje na
a)	vojenské objekty, zariadenia alebo skladovacie zariadenia, ktorými sú objekty, zariadenia alebo skladovacie zariadenia zriadené ako stavby na obranu a bezpečnosť štátu) nachádzajúce sa vo vojenskom obvode,) v priestoroch a zariadeniach ozbrojených síl Slovenskej republiky (ďalej len „ozbrojené sily“),) Vojenskej polície, Vojenského spravodajstva a právnických osôb v zriaďovateľskej alebo zakladateľskej pôsobnosti  Ministerstva obrany Slovenskej republiky, 
b)	nebezpečenstvo vyvolané ionizujúcim žiarením vychádzajúcim z látok,) 
c)	prepravu nebezpečných látok a priamo súvisiace dočasné skladovanie na ceste, železnici, vnútrozemských vodných cestách, leteckou dopravou, vrátane nakládky a vykládky a dopravy do iných prostriedkov prepravy a z nich, v dokoch, prístavných hrádzach alebo zoraďovacích nádražiach mimo podnikov,)
d)	prepravu nebezpečných látok v potrubiach vrátane prečerpávacích staníc mimo podnikov,)
e)	využitie nerastov, vrátane ich prieskumu, ťažby a úpravy v baniach a lomoch, aj pomocou vrtov) s výnimkou odseku 2 písm. c),
f)	ťažbu a využitie nerastov vrátane uhľovodíkov na mori,
g)	uskladňovanie plynov v podzemných zásobníkoch na mori vrátane špecializovaných zásobníkov a úložísk, kde sa tiež vykonáva prieskum a ťažba nerastov vrátane uhľovodíkov,
h)	skládky odpadov) s výnimkou odseku 2  písm. c).

(4)	Týmto zákonom nie sú dotknuté osobitné predpisy upravujúce ochranu utajovaných skutočností, bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, ochranu pred požiarmi, prevenciu, oznamovanie a zdolávanie havárií a obmedzovanie ich následkov.) 

§ 2 
Vymedzenie základných pojmov

Na účely tohto zákona 
a)	prevencia závažných priemyselných havárií je súbor organizačných, riadiacich, personálnych, výchovných, technických, technologických a materiálnych opatrení na zabránenie vzniku závažnej priemyselnej havárie, 
b)	závažná priemyselná havária je udalosť akou je závažný únik nebezpečných látok, požiar alebo výbuch v dôsledku nekontrolovateľného vývoja počas prevádzky podniku, vedúci k vážnemu bezprostrednému alebo následnému ohrozeniu zdravia ľudí,  životného prostredia alebo majetku s prítomnosťou jednej alebo viacerých nebezpečných látok,
c)	prevádzkovateľ je právnická osoba alebo fyzická osoba podnikateľ, ktorá prevádzkuje alebo riadi podnik alebo osoba, na ktorú boli podľa osobitného predpisu) prevedené ekonomické a rozhodovacie právomoci nad technickým fungovaním podniku,
d)	podnik je lokalita, priestor alebo súbor priestorov riadený prevádzkovateľom, kde sú nebezpečné látky prítomné v jednom alebo viacerých zariadeniach, vrátane spoločných alebo súvisiacich infraštruktúr alebo činností a je zaradený do kategórie A alebo kategórie B,
e)	podnik kategórie A je podnik, v ktorom sú nebezpečné látky prítomné v množstvách, ktoré sú rovné alebo väčšie ako prahové množstvá uvedené v druhom stĺpci  prvej časti  alebo v druhom stĺpci  druhej časti  prílohy č. 1, ale v množstvách menších, ako sú prahové množstvá uvedené v treťom stĺpci  prvej časti  alebo v treťom stĺpci  druhej časti  prílohy č. 1, alebo podnik, ktorý ním je na základe použitia súčtového pravidla uvedeného v poznámke č. 4 k prílohe č. 1,
f)	podnik kategórie B je podnik, v ktorom sú nebezpečné látky prítomné v množstvách, ktoré sú rovné alebo väčšie ako prahové množstvá uvedené v treťom stĺpci  prvej časti  alebo v treťom stĺpci  druhej časti  prílohy č. 1, alebo podnik, ktorý ním je na základe použitia súčtového pravidla uvedeného v poznámke č. 4 k prílohe č. 1,
g)	susediaci podnik je podnik s prítomnosťou jednej alebo viacerých nebezpečných látok alebo bez ich prítomnosti, ktorý sa nachádza  v takej blízkosti podniku, že dochádza 
k zvýšeniu pravdepodobnosti vzniku závažnej priemyselnej havárie alebo k zhoršeniu jej následkov, 
h)	nový podnik je
1.	podnik, ktorý je uvedený do prevádzky alebo ktorého stavba sa uskutoční po 31. máji 2015 alebo
2.	podnik kategórie A, ktorý sa stane podnikom kategórie B, alebo podnik kategórie B, ktorý sa stane podnikom kategórie A, v dôsledku zmien týkajúcich sa jeho zariadení alebo činností, ktoré majú za následok zmenu v zozname nebezpečných látok prítomných v podniku,
i)	existujúci podnik je podnik, uvedený do prevádzky do 31. mája 2015, na ktorý sa vzťahoval doterajší predpis a na ktorý sa vzťahuje tento zákon bez zmeny zaradenia ako na podnik kategórie A alebo podnik kategórie B,
j)	iný podnik je podnik kategórie A alebo kategórie B, ktorý sa ním stane po 31. máji 2015, uvedený do prevádzky pred týmto dátumom alebo podnik kategórie A, ktorý sa stane podnikom kategórie B alebo podnik kategórie B, ktorý sa stane podnikom kategórie A v dôsledku iných dôvodov ako sú uvedené v § 2 písm. h),
k)	zariadenie je nadzemná alebo podzemná technická alebo technologická jednotka v rámci podniku, v ktorej sa vyrábajú, používajú, spracúvajú alebo uskladňujú nebezpečné látky;  zahŕňa vybavenie, štruktúry, potrubia, stroje, nástroje, podnikové koľajové systémy, železničné vlečky, doky, vykladacie a nakladacie rampy a plošiny slúžiace zariadeniu, hadice, sklady alebo podobné pohyblivé objekty aj nepohyblivé objekty potrebné na prevádzku zariadenia,
l)	nebezpečná látka je látka alebo zmes) uvedená v prvej časti  prílohy č. 1 alebo 
v druhej časti  prílohy č. 1, a to vo forme suroviny, výrobku, vedľajšieho produktu, rezídua alebo medziproduktu, 
m)	prítomnosť nebezpečnej látky je projektované, skutočné alebo predpokladané množstvo nebezpečnej látky v podniku alebo nebezpečnej látky, o  ktorej sa možno oprávnene domnievať, že by mohla vzniknúť  ak ide o stratu kontroly nad procesmi vrátane skladovacích činností v ktoromkoľvek zariadení v rámci podniku, v množstvách, ktoré sú rovné alebo väčšie ako prahové množstvá uvedené v prvej časti prílohy č. 1 alebo druhej časti prílohy č. 1,
n)	nebezpečnosť je vnútorná vlastnosť nebezpečnej látky alebo fyzikálny stav s potenciálom poškodiť zdravie ľudí a životné prostredie,
o)	nebezpečenstvo je fyzická alebo fyzikálna situácia vyvolávajúca možnosť vzniku závažnej priemyselnej havárie, 
p)	riziko je pravdepodobnosť vzniku neželaného špecifického účinku, ku ktorému môže dôjsť v určitom období alebo za určitých okolností,
q)	skladovanie je prítomnosť nebezpečnej látky v skladovacom  zariadení  na účely  uskladnenia, bezpečnej úschovy alebo uchovávania v zásobe,
r)	 verejnosť je jedna fyzická osoba, právnická osoba alebo viac fyzických osôb alebo právnických osôb, ich združenia, organizácie alebo skupiny.
   
§ 3
Povinnosti prevádzkovateľa

(1)	Prevádzkovateľ je povinný
a)	správne zaradiť podnik do príslušnej kategórie a predložiť oznámenie o zaradení podniku do kategórie A alebo do kategórie B (ďalej len „oznámenie“) podľa § 4, 
b)	prijať opatrenia na prevenciu závažnej  priemyselnej  havárie  a na obmedzovanie ich následkov na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok, 
c)	vykonať posúdenie rizika závažnej priemyselnej havárie (ďalej len „posúdenie rizika“) a zaviesť systém posúdenia rizika a riadenia rizika závažnej priemyselnej havárie súvisiaceho s prevádzkou podniku  vrátane  systému monitorovania a kontroly podľa § 5,
d)	vypracovať program prevencie závažných priemyselných havárií (ďalej len „program prevencie“) a zabezpečiť jeho uplatňovanie podľa § 6,
e)	zabezpečiť informovanie verejnosti podľa § 14, 
f)	oznámiť závažnú priemyselnú haváriu podľa § 16,
g)	ustanoviť osobu podľa § 18 ods. 17, 
h)	zabezpečiť pravidelné školenie zamestnancov podniku v oblasti prevencie závažných priemyselných havárií, 
i)	ustanoviť v zariadení a na všetkých stupňoch riadenia osoby s odbornou spôsobilosťou a zabezpečiť ich školenie, výcvik a vybavenie podľa osobitných predpisov,)
j)	zabezpečiť pravidelnú kontrolu zariadení v rozsahu a lehotách podľa platnej dokumentácie a podmienok určených v rozhodnutiach podľa tohto zákona, 
k)	vykonať orgánom štátneho dozoru uložené opatrenia na nápravu podľa § 23 ods. 13,
l)	poskytovať príslušným orgánom štátnej správy, ich zamestnancom a povereným osobám súčinnosť, 
m)	vytvoriť taký systém vedenia dokumentácie a evidencie ako aj riadenia podniku, aby bol na požiadanie schopný preukázať orgánom štátneho dozoru plnenie povinností vyplývajúcich z tohto zákona a vykonanie uložených opatrení, 
n)	prehodnotiť a aktualizovať dokumentáciu vypracovanú podľa tohto zákona,
o)	zohľadňovať pri výstavbe nových zariadení alebo modernizácii existujúcich zariadení potrebu primeranej bezpečnosti a spoľahlivosti.  

(2)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B je okrem odseku 1 povinný  
a)	vypracovať bezpečnostnú správu podľa § 7,
b)	vypracovať vnútorný havarijný plán podľa § 9,
c)	predložiť podklady do plánu ochrany obyvateľstva  podľa § 10,
d)	zabezpečiť službu havarijnej odozvy podľa § 11,
e)	zabezpečiť finančné krytie zodpovednosti za škodu podľa § 17.

§ 4
Oznámenie

(1)	Prevádzkovateľ predkladá oznámenie alebo jeho aktualizáciu v  písomnej forme  okresnému úradu v sídle kraja ak ide o 
a)	 nový podnik  v primeranom období pred začiatkom výstavby,  pred uvedením do prevádzky alebo pred zmenami vedúcimi k zmene zoznamu nebezpečných látok prítomných v podniku, 
b)	  iný  podnik  do 12 mesiacov odo dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie A alebo do kategórie B.

(2)	Oznámenie obsahuje 
a)	názov a adresu podniku,
b)	obchodné meno a sídlo prevádzkovateľa, 
c)	meno, priezvisko a funkciu osoby, ktorá je poverená riadením podniku, ak touto osobou nie je prevádzkovateľ,
d)	informácie potrebné na identifikáciu a klasifikáciu nebezpečných látok prítomných v podniku podľa § 2 písm. m), 
e)	informácie o množstve a fyzikálnej forme nebezpečných látok prítomných v podniku podľa § 2 písm. m),
f)	informácie o súčasnej  alebo navrhovanej činnosti podniku,) o jeho zariadeniach alebo skladovacích zariadeniach,
g)	informácie o bezprostrednom okolí podniku a faktoroch, ktoré môžu spôsobiť závažnú priemyselnú haváriu alebo zhoršiť jej následky vrátane informácie o všetkých susediacich podnikoch, o oblastiach a vývoji, ktoré by mohli byť príčinou závažnej priemyselnej havárie a domino efektu alebo zhoršiť ich následky,
h)	grafické znázornenie podniku a jeho bezprostredného okolia,
i)	náležitosti podľa § 22 ods. 3 písm. a) prvého bodu.

(3)	Prevádzkovateľ je povinný pred vykonaním zmeny informovať okresný úrad v sídle kraja  o 
a)	každom významnom zvýšení alebo znížení množstva alebo významnej zmeny fyzikálnych vlastností alebo fyzikálnej formy prítomnej nebezpečnej látky alebo významnej zmene procesov, pri ktorých sa prítomná nebezpečná látka používa,  
b)	zmene v činnosti podniku, zmene zariadenia alebo skladovacieho zariadenia, ktorá by mohla mať významný vplyv na zvýšenie nebezpečenstva, ktoré by viedlo k závažnej priemyselnej havárii,
c)	trvalom zastavení prevádzky podniku alebo konkrétneho zariadenia,
d)	zmene v údajoch podľa odseku 2 písm. a) až c). 

(4)	Prevádzkovateľ je povinný  ak ide o zmenu  podniku, zariadenia, skladovacieho zariadenia, procesu alebo fyzikálnych vlastností alebo fyzikálnej formy alebo množstva nebezpečných látok, ktorá by mohla závažne ovplyvniť nebezpečenstvo vedúce k závažnej priemyselnej havárii alebo by mohla mať za následok, že podnik kategórie A by sa stal podnikom kategórie B alebo naopak, prehodnotiť oznámenie a  ak je to potrebné  aktualizovať oznámenie a informovať o týchto skutočnostiach okresný úrad v sídle kraja.

§ 5 
Posúdenie rizika

(1)	Prevádzkovateľ vykonáva posúdenie rizika, ktoré zahŕňa
a)	identifikovanie nebezpečenstiev, a udalostí, ktoré môžu vyvolať závažnú priemyselnú haváriu, 
b)	kvantifikáciu pravdepodobnosti alebo frekvencie vzniku možných závažných priemyselných havárií, 
c)	odhad rozsahu a závažnosti následkov možných závažných priemyselných havárií pre zdravie ľudí, životné prostredie a majetok,
d)	hodnotenie rizika a posúdenie prijateľnosti rizika.

(2)	Na posúdenie rizika možno použiť aj dokumentáciu alebo jej časť vyhotovenú podľa osobitných predpisov,) ak vyhovuje požiadavkám uvedeným v odseku 1.

(3)	Posúdenie rizika je v potrebnom rozsahu súčasťou dokumentácie prevádzkovateľa, ktorú  vypracúva podľa § 6 až 10.

(4)	Na základe výsledku posúdenia celkového rizika a jeho spoločenskej prijateľnosti prevádzkovateľ v závislosti od pravdepodobnosti vzniku závažnej priemyselnej havárie a rozsahu jej možných následkov prijíma primerané opatrenia na zníženie rizika a jeho následné riadenie vrátane obmedzenia alebo zastavenia prevádzky zariadenia alebo jeho časti.   

§ 6
Program prevencie 
a bezpečnostný riadiaci systém

(1)	Prevádzkovateľ vypracúva  program prevencie v súlade s odsekom 3 ak ide o 
a)	  nový  podnik  v primeranom období pred začiatkom výstavby,  pred uvedením do prevádzky alebo pred zmenami vedúcimi k zmene zoznamu nebezpečných látok prítomných v podniku,
b)	 iný  podnik  do 12 mesiacov odo dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie A alebo do kategórie B.

(2)	Program prevencie sa vypracúva s ohľadom na kontrolu nebezpečenstiev závažných priemyselných havárií tak, aby zaručoval vysokú úroveň ochrany zdravia ľudí, životného prostredia a majetku.

(3)	Program prevencie obsahuje
a)	ciele a zásady prevencie závažných priemyselných havárií,
b)	princípy činnosti prevádzkovateľa s ohľadom na ciele a zásady podľa písmena a) vrátane štruktúr,  riadiacich systémov, úloh a zodpovednosti konkrétnych osôb vedenia podniku tak, aby sa zaistilo nepretržité zlepšovanie kontroly rizika vedúceho k závažnej  priemyselnej havárii.

(4)	Prevádzkovateľ je povinný program prevencie pravidelne, najmenej raz za päť rokov, prehodnocovať a v prípade potreby aktualizovať. 

(5)	Prevádzkovateľ zabezpečí, aby sa na vypracúvaní programu prevencie zúčastňovali zamestnanci prevádzkovateľa a podľa potreby zástupcovia zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci,) ako aj zamestnanci cudzieho podnikateľa.

(6)	Prevádzkovateľ zabezpečí plnenie programu prevencie pomocou vhodných prostriedkov, štruktúr  a prostredníctvom bezpečnostného riadiaceho systému. Bezpečnostný riadiaci systém musí byť primeraný nebezpečenstvu závažných priemyselných havárií a zložitosti organizácie alebo činností v podniku a musí vychádzať   z posúdenia  rizika. 

(7)	Prevádzkovateľ podniku kategórie A môže povinnosť podľa odseku 6 plniť inými primeranými prostriedkami, štruktúrami  a riadiacimi systémami, úmernými nebezpečenstvu závažných priemyselných havárií a pri zohľadnení zásad bezpečnostného riadiaceho systému. 
 
(8)	Prevádzkovateľ je povinný ak ide o zmenu  podniku, zmenu zariadenia, skladovacieho zariadenia, procesu alebo fyzikálnych vlastností alebo fyzikálnej formy alebo množstva nebezpečných látok, ktorá by mohla závažne ovplyvniť nebezpečenstvo vedúce k závažnej priemyselnej havárii alebo by mohla mať za následok to, že podnik kategórie A by sa stal podnikom kategórie B alebo naopak, prehodnotiť program prevencie a bezpečnostný riadiaci systém a  ak je to potrebné  aktualizovať ich a informovať okresný úrad v sídle kraja o týchto skutočnostiach ešte pred vykonaním zmeny.

§ 7
Bezpečnostná správa

(1)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B predkladá bezpečnostnú správu okresnému úradu v sídle kraja  v písomnej  forme v siedmich vyhotoveniach ak ide o 
a)	  nový podnik  v primeranom období pred začiatkom výstavby,  pred uvedením do prevádzky alebo pred zmenami vedúcimi k zmene zoznamu nebezpečných látok prítomných v podniku,
b)	 iný  podnik  do dvoch rokov odo dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie B.

(2)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B vypracuje bezpečnostnú správu s cieľom 
a)	preukázať, že
1.	program prevencie a bezpečnostný riadiaci systém boli vypracované a zavedené do praxe,
2.	boli vytvorené a aplikované nástroje pre identifikovanie nebezpečenstiev vedúcich k závažným priemyselným haváriám a prijaté opatrenia potrebné na prevenciu takýchto havárií a na obmedzovanie ich následkov na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok,
3.	v návrhu, výstavbe, prevádzke a údržbe zariadenia, skladovacieho zariadenia, vybavenia a infraštruktúry spojenej s ich prevádzkou, ktoré súvisia s nebezpečenstvom vzniku závažnej priemyselnej havárie v podniku, bola zohľadnená potreba primeraného stupňa bezpečnosti a spoľahlivosti, 
4.	bol vypracovaný vnútorný havarijný plán,
5.	boli aplikované trvalé nástroje na zlepšenie stavu havarijnej odozvy,
b)	poskytnúť informácie potrebné
1.	na vypracovanie plánu ochrany obyvateľstva, 
2.	na vypracovanie územnoplánovacej dokumentácie a povoľovanie nového podniku, inej stavby, zariadenia, novej činnosti alebo rozvojovej  aktivity v okolí jeho podniku podľa § 13 ods. 1.

(3)	Bezpečnostná správa obsahuje 
a)	informácie o organizáciách, ktoré sa podieľali na vypracovaní bezpečnostnej správy,
b)	informácie o podniku, jeho umiestnení a zameraní jeho činnosti, ako aj o programe prevencie a o bezpečnostnom riadiacom systéme,
c)	opis okolia podniku a životného prostredia, 
d)	opis činností a zariadení podniku dôležitých z hľadiska bezpečnosti a opis zdrojov rizík závažných priemyselných havárií, ako aj súpis a opis nebezpečných látok prítomných v podniku, 
e)	identifikáciu a analýzu rizík závažných priemyselných havárií, ich hodnotenie, posúdenie prijateľnosti a preventívne opatrenia, 
f)	opatrenia týkajúce sa pripravenosti na zdolávanie závažných priemyselných havárií a obmedzovanie ich následkov, 
g)	mapovú dokumentáciu a situačný plán.

(4)	Vyhotovenie, členenie a rozsah bezpečnostnej správy vychádzajú zo zložitosti a rizikovosti podniku a konkrétnych podmienok jeho umiestnenia. Bezpečnostná správa musí byť prehľadná a zrozumiteľná. 

(5)	Okresný úrad v sídle kraja rozhodne o súhlase s bezpečnostnou správou alebo s jej aktualizáciou.  Ak  z dôvodu vážnych  nedostatkov  uvedených v bezpečnostnej správe okresný úrad v sídle kraja vydá rozhodnutie  o nesúhlase s bezpečnostnou správou alebo s jej aktualizáciou, môže v tomto rozhodnutí súčasne zakázať uvedenie  podniku alebo jeho časti  do prevádzky alebo nariadiť zastavenie prevádzky  podniku alebo jeho časti.

(6)	 Prevádzkovateľ nového podniku kategórie B predloží bezpečnostnú správu alebo jej aktualizáciu spolu s rozhodnutím o súhlase s bezpečnostnou správou alebo s jej aktualizáciou ako súčasť žiadosti o vydanie stavebného povolenia alebo rozhodnutia o zmene v užívaní stavby, alebo iného obdobného povolenia podľa osobitných predpisov.) Bezpečnostná správa musí byť vypracovaná v súlade s projektovou dokumentáciou.  

(7)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B najmenej raz za päť rokov bezpečnostnú správu prehodnocuje  v prípade potreby ju aktualizuje,  pričom prehodnotenie a aktualizáciu vykoná vždy    
a)	po závažnej priemyselnej havárii v  podniku alebo
b)	na základe rozhodnutia Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) alebo z vlastného podnetu ak 
1.	 to vyplýva z nových technických poznatkov v oblasti bezpečnosti, najmä z analýzy závažných priemyselných havárií alebo 
2.	bezprostredne hrozila závažná priemyselná havária alebo
3.	 to vyplýva z nových poznatkov  o posúdení  rizík závažnej priemyselnej havárie. 

(8)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B predloží aktualizovanú bezpečnostnú správu alebo jej aktualizované časti okresnému úradu v sídle kraja v písomnej forme   v siedmich vyhotoveniach  v lehote 30 dní odo dňa aktualizovania bezpečnostnej správy alebo jej časti.

(9)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B je povinný ak ide o zmenu  podniku, zmenu zariadenia, skladovacieho zariadenia, procesu alebo fyzikálnych vlastností alebo fyzikálnej formy alebo množstva nebezpečných látok, ktorá by mohla závažne ovplyvniť nebezpečenstvo vedúce k závažnej priemyselnej havárii, bezpečnostnú správu prehodnotiť a ak je to potrebné aktualizovať ju a informovať  okresný úrad v sídle kraja o podrobnostiach týchto aktualizácií ešte pred vykonaním danej zmeny.

§ 8
Havarijné plány

(1)	Havarijné plány sú
a)	vnútorný havarijný plán,   ktorý obsahuje opatrenia  na zmiernenie následkov závažnej priemyselnej havárie v podniku,
b)	plán ochrany obyvateľstva.)  

(2)	 Havarijné plány musia byť vypracované s cieľom
a)	zvládnuť závažnú priemyselnú haváriu riadením prác a koordináciou postupov tak, aby sa minimalizovali jej účinky a obmedzili následky na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok,
b)	vykonať opatrenia na ochranu zdravia ľudí a životného prostredia,
c)	zabezpečiť potrebnú informovanosť zamestnancov, verejnosti, ako aj príslušného orgánu verejnej správy a iného  subjektu, s ktorého súčinnosťou sa uvažuje,
d)	zabezpečiť sanáciu a obnovu životného prostredia poškodeného závažnou priemyselnou haváriou.

§ 9
Vnútorný havarijný plán

(1)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B vypracuje vnútorný havarijný plán v súčinnosti s oprávnenými zamestnancami podniku ak ide o
a)	nový  podnik  v primeranom období pred uvedením do prevádzky alebo pred zmenami vedúcimi k zmene zoznamu nebezpečných látok prítomných v podniku,
b)	iný  podnik  do dvoch rokov odo dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie B.

(2)	Vnútorný havarijný plán obsahuje 
a)	 meno, priezvisko a funkciu osôb zodpovedných za určenie havarijných postupov a za koordináciu prác  pri zdolávaní závažnej priemyselnej havárie a za zmierňovanie jej  následkov v podniku,
b)	identifikačné údaje príslušného orgánu, ktorý vypracúva plán ochrany obyvateľstva , prípadne meno, priezvisko a funkciu zodpovedných osôb, 
c)	mechanizmy na výstrahu a varovanie ohrozených osôb, ako aj na vyrozumenie a zvolanie osôb, príslušných orgánov vrátane príslušného orgánu štátnej správy uvedené v § 22 ods. 1 písm. f) a iných subjektov zúčastnených na zdolávaní závažnej priemyselnej havárie a na obmedzovaní jej následkov, 
d)	scenáre reprezentatívnych druhov závažných priemyselných havárií a súbory opatrení na ich efektívne zdolanie a obmedzenie ich následkov vrátane určenia zón ohrozenia, opisu potrebného materiálneho, personálneho a iného vybavenia a použiteľných zásahových prostriedkov,
e)	preventívne technické, organizačné a bezpečnostné opatrenia minimalizujúce, alebo aspoň potláčajúce možnosti vzniku domino efektu pri závažnej priemyselnej havárii, 
f)	opatrenia na zabezpečenie ukrytia, evakuácie alebo iného spôsobu ochrany ohrozených osôb,
g)	opatrenia na zabezpečenie súčinnosti s postupmi príslušných orgánov verejnej správy a iných subjektov na území podniku a podľa potreby aj mimo neho,
h)	opatrenia na poskytnutie pomoci pri zmierňovaní následkov závažnej priemyselnej havárie mimo podniku,
i)	opatrenia na zmiernenie následkov závažnej priemyselnej havárie na súvisiacu dopravnú, technickú a inžiniersku infraštruktúru, sídelné útvary a významné krajinné prvky a chránené územia,)
j)	spôsob školenia a výcviku podnikových útvarov, služieb a zamestnancov o činnostiach, ktoré sa od nich očakávajú vrátane súčinnosti s príslušnými orgánmi verejnej správy a inými subjektmi. 
 
(3)	Vnútorný havarijný plán musí byť prehľadný, stručný a zrozumiteľný.

(4)	Na vypracovanie vnútorného havarijného plánu možno použiť aj dokumentáciu alebo jej časť vyhotovenú podľa osobitných predpisov,) ak vyhovuje požiadavkám uvedeným v odseku 2 a v § 8 ods. 2.

(5)	Na vypracúvaní vnútorného havarijného plánu sa zúčastňujú poverení zamestnanci prevádzkovateľa a podľa potreby aj ďalší zamestnanci prevádzkovateľa, zástupcovia zamestnancov) a prípadne iné osoby, ktorých práca priamo súvisí s obsahom vnútorného havarijného plánu.

(6)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B je povinný zabezpečiť oboznámenie s vnútorným havarijným plánom svojich zamestnancov a zástupcov zamestnancov) ako aj zamestnancov iných podnikateľov vykonávajúcich s vedomím prevádzkovateľa činnosti a práce v  podniku v rozsahu aký sa ich týka a tiež zabezpečiť, aby sa  v potrebnom rozsahu zúčastňovali aj precvičenia vnútorného havarijného plánu a plánu ochrany obyvateľstva. 

(7)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B je povinný  mať vnútorný havarijný plán uložený tak, aby bol dostupný zamestnancom oprávneným vykonávať, riadiť a koordinovať činnosti a práce pri vzniku závažnej priemyselnej havárie, ako aj zamestnancom zodpovedným za jeho kontrolu a aktualizáciu.   

(8)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B je povinný pravidelne vnútorný havarijný plán precvičovať, prehodnocovať a ak je to potrebné aktualizovať  najmenej raz za tri  roky. Pri prehodnocovaní a aktualizácii vnútorného havarijného plánu je  prevádzkovateľ povinný zohľadniť zmeny, ktoré nastali v podniku alebo v rámci záchranných zložiek integrovaného záchranného systému,) nové technické poznatky a poznatky týkajúce sa odozvy na závažnú priemyselnú haváriu. 

(9)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B je najneskôr do 30 dní  povinný oznámiť okresnému úradu v sídle kraja vypracovanie vnútorného havarijného plánu.  Precvičenie  podľa odseku 8 je prevádzkovateľ povinný oznámiť okresnému úradu v sídle kraja najmenej sedem  dní vopred.   

(10)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B je povinný postupovať podľa vnútorného havarijného plánu  ak ide o závažnú  priemyselnú  haváriu  alebo nekontrolovanú udalosť,  a ak by sa mohlo pri nej očakávať, že svojou podstatou povedie k závažnej priemyselnej havárii.  

§ 10
  Plán ochrany obyvateľstva

(1)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B predloží orgánu, ktorý vypracúva plán ochrany obyvateľstva, podklady v rozsahu určenom týmto orgánom) ak ide o
a)	  nový  podnik  v primeranom období pred začiatkom výstavby alebo pred uvedením do prevádzky alebo pred zmenami vedúcimi k zmene zoznamu nebezpečných látok prítomných v podniku,
b)	 iný  podnik  do dvoch rokov odo dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie B.

(2)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B na požiadanie orgánu podľa odseku 1 spolupracuje na vypracúvaní plánu ochrany obyvateľstva  v záujme jeho previazanosti s vnútorným havarijným plánom. 

§ 11
Služba havarijnej odozvy
 
(1)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B zabezpečí organizačne, materiálne a personálne vybavenú službu na vykonávanie rýchleho a účinného  zásahu  pri vzniku závažnej priemyselnej havárie (ďalej len „služba havarijnej odozvy“) ak sa 
a)	v podniku nachádza nebezpečná látka  patriaca do kategórie nebezpečnosti H1, H2, H3, P1a, P1b, P2, P5a, P5b, P5c podľa časti 1 prílohy č. 1 alebo nebezpečná látka uvedená v položke  č. 15, 18 a 34 časti 2 prílohy č. 1 a
b)	v  procese  posúdenia rizika sa identifikuje taká  udalosť s prítomnosťou nebezpečnej látky uvedenej v písmene a),  ktorej účinky na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok presiahnu územie podniku a v dôsledku možného domino efektu ich bude potrebné obmedzovať službou havarijnej odozvy.       

(2)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B zabezpečí službu havarijnej odozvy 
a)	závodným hasičským útvarom,) závodným hasičským zborom alebo  banskou záchrannou službou,) toho istého prevádzkovateľa, 
b)	závodným hasičským útvarom, závodným hasičským zborom alebo  banskou záchrannou službou iného podnikateľa, s ktorým má na tento účel uzavretý zmluvný vzťah,
c)	vlastnými zamestnancami, ktorými môžu byť operátori technologických zariadení, jednotky civilnej ochrany, požiarne hliadky pracoviska, havarijné družstvo alebo iní určení zamestnanci,
d)	kombináciou podľa písmen a) až c).

(3)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B zohľadní akcieschopnosť služby havarijnej odozvy podľa odseku 2 písm. b) až d) vo vnútornom havarijnom pláne. 

(4)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B oznámi zabezpečenie služby havarijnej odozvy podľa odsekov 1 a 2 okresnému úradu v sídle kraja a  orgánom štátnej správy uvedeným v § 22 ods. 1 písm. g) a i) ak ide o
a)	  nový  podnik  pri uvedení do prevádzky,
b)	  iný  podnik  do dvoch rokov od dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie B.

 § 12
Domino efekt

(1)	Ministerstvo určí podniky, susediace podniky alebo ich skupiny,  pri ktorých by sa riziko závažnej priemyselnej havárie alebo následky závažnej priemyselnej havárie mohli zhoršiť z dôvodu ich zemepisnej polohy alebo ich vzájomnej blízkosti a ich zásob nebezpečných látok;  ministerstvo pri tomto určení vychádza z informácií uvedených v oznámení, bezpečnostnej správe, získaných pri výkone štátneho dozoru a z informácií vyžiadaných od prevádzkovateľa. 

(2)	Ak má ministerstvo dodatočné poznatky k informáciám, podľa § 4 ods. 2 písm. g), poskytne ich prevádzkovateľovi.

(3)	Ministerstvo vedie register podnikov, susediacich podnikov alebo ich skupín určených podľa odseku 1.

(4)	Prevádzkovateľ podniku uvedeného  v registri podľa odseku 3 je  povinný  
a)	spolupracovať s inými prevádzkovateľmi, vymieňať si informácie na zohľadnenie charakteru a rozsahu nebezpečenstva závažnej priemyselnej havárie pri posúdení rizika, v rámci ich programu prevencie, bezpečnostného riadiaceho systému a vnútorného havarijného plánu,
b)	spolupracovať na informovaní verejnosti a susediacich podnikov a na požiadanie poskytovať informácie orgánu, ktorý vypracúva plán  ochrany obyvateľstva. 

(5)	Ministerstvo môže poveriť plnením úloh podľa odsekov 1 až 3 právnickú osobu, ktorej je zriaďovateľom.)

§ 13
Územné plánovanie, povoľovacia činnosť 
a účasť verejnosti na rozhodovacích procesoch

(1)	Orgány verejnej správy, ktoré podľa osobitných predpisov) vypracúvajú, obstarávajú alebo schvaľujú rozvojové koncepcie alebo územnoplánovaciu dokumentáciu, alebo povoľujú stavby, zariadenia a iné činnosti, sú povinné zohľadniť ciele prevencie závažných priemyselných havárií a obmedzovania následkov takýchto havárií na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok. Tieto ciele sa musia zohľadniť pri
a)	umiestňovaní nového  podniku ,
b)	 zmenách v podnikoch podľa § 4 ods. 4, § 6 ods. 8 a § 7 ods. 9,
c)	rozvoji vrátane  dopravných trás, verejných priestranstiev a obývaných oblastí v blízkosti podnikov, keď ich umiestnenie alebo rozvoj môžu byť zdrojom vzniku závažnej priemyselnej havárie alebo môžu zvýšiť jej riziko, či zhoršiť jej následky.   

(2)	Pri územnoplánovacej  činnosti) a povoľovacej činnosti podľa odseku 1 je potrebné z dlhodobého hľadiska zohľadniť
a)	dodržanie primeraných bezpečnostných vzdialeností) medzi podnikmi kategórie A a podnikmi kategórie B, medzi podnikmi uvedených kategórií a inými stavbami, zariadeniami a činnosťami, najmä sídelnými útvarmi a inými miestami s pravidelným výskytom väčšieho množstva ľudí, rekreačnými oblasťami,  dopravnými trasami, energetickými a inými rozvodmi,
b)	ochranu území chránených podľa osobitných predpisov) v blízkosti podnikov pomocou primeraných bezpečnostných vzdialeností alebo iných primeraných opatrení, 
c)	pri existujúcich podnikoch určenie dodatočných technických a iných opatrení) tak, aby sa nezvýšilo riziko závažnej priemyselnej havárie a jej následky na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok. 

(3)	Prevádzkovateľ poskytne na žiadosť orgánu verejnej správy podľa odseku 1  informácie o rizikách súvisiacich s jeho podnikom na účely  uvedené v odseku 2. 

(4)	Pri územnoplánovacej  činnosti a povoľovacej činnosti podľa odseku 1 je okresný úrad v sídle kraja dotknutým orgánom štátnej správy a záujmy prevencie závažných priemyselných havárií a obmedzovania ich následkov na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok uplatňuje formou záväzného stanoviska.  

(5)	Na účasť verejnosti na rozhodovacích procesoch týkajúcich sa podnikov, pri územnoplánovacej  činnosti31) a povoľovacej činnosti podľa odseku 2 sa vzťahujú osobitné predpisy.)  

§ 14
Informácie pre verejnosť

(1)	Prevádzkovateľ zabezpečí trvalý prístup verejnosti k informáciám podľa prílohy č. 2, a to aj elektronicky na svojom webovom sídle. Tieto informácie prevádzkovateľ aktualizuje, najmä pri zmenách podľa § 4 ods. 4, § 6 ods. 8 a § 7 ods. 9.

(2)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B zabezpečí pravidelné informovanie verejnosti, ktorá môže byť dotknutá závažnou priemyselnou haváriou o bezpečnostných opatreniach, ako aj o  správaní tejto  verejnosti pri závažnej priemyselnej havárii, a to minimálne raz za päť rokov. Tieto informácie je povinný prevádzkovateľ uviesť na svojom webovom sídle.

(3)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B poskytne informácie podľa odseku 2 aj dotknutej obci, zamestnancom a správcom dotknutých verejných budov a miest vrátane škôl, nemocníc, zariadení sociálnych služieb a všetkých susediacich podnikov podľa § 12, a to minimálne raz za päť rokov.

(4)	Prevádzkovateľ podniku, v ktorom môže dôjsť k závažnej priemyselnej havárii s cezhraničnými účinkami,) predloží informácie podľa odsekov 1 a 2 aj ministerstvu a Ministerstvu vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo vnútra“) za účelom informovania iného štátu, ktorého územie môže byť takouto haváriou dotknuté.

(5)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B informácie podľa odsekov  2 a 3 pravidelne preskúmava a aktualizuje, najmä pri zmenách podľa § 4 ods. 4, § 6 ods. 8 a § 7 ods. 9.

(6)	Prevádzkovateľ je povinný v zozname nebezpečných látok prítomných v podniku alebo v bezpečnostnej správe, na účel ich sprístupnenia verejnosti, označiť niektoré ich časti alebo údaje za predmet obchodného tajomstva alebo o ktorých je potrebné zachovať mlčanlivosť z dôvodov ochrany duševného vlastníctva a osobných údajov.) Prevádzkovateľ je povinný zabezpečiť  ochranu utajovaných skutočností podľa osobitného predpisu.). Upravená bezpečnostná správa  musí obsahovať aspoň všeobecné informácie o nebezpečenstvách vedúcich k závažnej priemyselnej havárii a o možných následkoch na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok.
    
(7)	Prevádzkovateľ predloží upravený zoznam nebezpečných látok prítomných v podniku alebo upravenú bezpečnostnú správu podľa odseku 6 okresnému úradu v sídle kraja a ministerstvu na účel podľa odseku 8 na elektronickom nosiči dát.

(8)	Ministerstvo na žiadosť verejnosti sprístupní zoznam nebezpečných látok prítomných v podniku a bezpečnostnú správu.

(9)	Ministerstvo môže z  dôvodov  uvedených v odseku 6 rozhodnúť, že niektoré časti zoznamu nebezpečných látok prítomných v podniku alebo bezpečnostnej správy nezverejní.   

(10)	Týmto zákonom nie sú dotknuté osobitné predpisy upravujúce prístup verejnosti k  informáciám.37)

§ 15
Informačný systém 
prevencie závažných priemyselných havárií

(1)	Informačný systém prevencie závažných priemyselných havárií (ďalej len "informačný systém") zabezpečuje zhromažďovanie údajov a poskytovanie informácií o prevencii závažných priemyselných havárií. Informačný systém je súčasťou informačného systému verejnej správy.)
 
(2)	Informačný systém obsahuje 
a)	register podnikov vrátane informácií o prevádzkovateľoch, činnostiach podnikov, nebezpečných látkach prítomných v podniku a o dokumentácii vypracovanej podľa tohto zákona,
b)	register podnikov, susediacich podnikov alebo ich skupín určených podľa § 12, 
c)	 register odborne spôsobilých osôb podľa § 18,
d)	 register autorizovaných osôb podľa § 20,
e)	register podnikateľov s oprávnením na vykonávanie odbornej prípravy podľa § 19, 
f)	register závažných priemyselných havárií, ku ktorým došlo v podnikoch podľa písmena a), 
g)	register plánovaných a vykonaných kontrol v podnikoch, 
h)	priestorové údaje o podnikoch a ich bezprostrednom okolí,
i)	informácie pre verejnosť podľa § 14 ods. 1 a 2. 

(3)	Informačný systém prevádzkuje, aktualizuje a jeho obsah zverejňuje ministerstvo na svojom webovom sídle. Ministerstvo môže poveriť plnením týchto úloh právnickú osobu, ktorej je zriaďovateľom.29) 

(4)	Orgány verejnej správy a právnické osoby hospodáriace s verejnými prostriedkami sú povinné bezplatne poskytnúť prevádzkovateľovi informačného systému informácie, údaje, dokumenty a iné podklady  na prevádzkovanie  a aktualizáciu informačného systému.

§ 16
Zhromažďovanie údajov o závažných priemyselných haváriách
   
(1)	Prevádzkovateľ oznámi závažnú priemyselnú haváriu bezodkladne ministerstvu a ministerstvu vnútra; najneskôr do 48 hodín   prevádzkovateľ zašle oznámenie o závažnej priemyselnej havárii uvedeným ministerstvám aj  elektronicky v ustanovenej forme.

(2)	Prevádzkovateľ informácie poskytnuté podľa odseku 1 aktualizuje, ak sa v rámci vyšetrovania odhalia dodatočné skutočnosti, ktoré zmenia poskytnuté informácie alebo vyvodené závery.

(3)	Prevádzkovateľ predloží najneskôr do  deviatich mesiacov odo dňa vzniku závažnej priemyselnej havárie, ministerstvu všetky dostupné informácie v písomnej forme.

(4)	Orgán štátnej správy, ktorý podľa osobitného predpisu4) vyšetroval závažnú priemyselnú haváriu alebo na jej základe nariadil príslušné naliehavé, strednodobé a dlhodobé opatrenia, doručí ministerstvu do jedného mesiaca od ukončenia vyšetrovania alebo nariadenia opatrení informáciu o ním zistených príčinách a následkoch.  

(5)	Ministerstvo po doručení informácií podľa odsekov  3 a 4 vypracuje komplexnú správu o  závažnej priemyselnej havárii.

(6)	Ak závažná priemyselná havária spĺňa aspoň jedno z kritérií podľa prílohy č. 3, ministerstvo informácie o závažnej priemyselnej havárii poskytne Európskej komisii najneskôr do jedného roka odo dňa jej vzniku. Informácie obsahujú 
a)	identifikačné údaje ministerstva,
b)	dátum a čas závažnej priemyselnej havárie vrátane identifikačných údajov podniku a prevádzkovateľa, 
c)	stručný opis závažnej priemyselnej havárie vrátane uvedenia nebezpečných látok prítomných pri závažnej priemyselnej havárii a bezprostredných účinkov na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok,
d)	stručný opis prijatých havarijných opatrení a opatrení na zamedzenie opakovania sa  závažnej priemyselnej havárie,
e)	výsledky vlastných analýz a odporúčaní.

(7)	Ministerstvo môže poskytnúť informácie o závažnej priemyselnej havárii Európskej komisii aj neskôr ako v lehote do jedného roka ak nebolo právoplatne  ukončené súdne konanie týkajúce sa závažnej priemyselnej havárie.

(8)	Prevádzkovateľ vypracuje ročnú súhrnnú informáciu o každom prípade, keď takmer došlo k závažnej priemyselnej havárii a predkladá ju ministerstvu do 28. februára  nasledujúceho roka v ustanovenej forme.
   
§ 17 
Finančné krytie zodpovednosti za škodu

(1)	Prevádzkovateľ podniku kategórie B zabezpečí finančné krytie zodpovednosti za škodu, ktorá môže vzniknúť v dôsledku závažnej priemyselnej havárie, formou uzatvorenia zmluvy o poistení zodpovednosti za škodu alebo formou zmluvného zabezpečenia vyhovujúceho spôsobu finančného krytia tejto zodpovednosti napríklad zárukou banky alebo pobočky zahraničnej banky, a to nepretržite po celý čas prevádzkovania podniku ako ide o
a)	 nový  podnik  pri uvedení do prevádzky,
b)	 iný  podnik  do troch mesiacov odo dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie B.

(2)	Výška finančného krytia zodpovednosti za škodu podľa odseku 1 musí zodpovedať jej predpokladanému rozsahu vychádzajúc z posúdenia rizika.

(3)	Na  náhradu škody spôsobenej závažnou priemyselnou haváriou sa vzťahujú  všeobecné predpisy o náhrade škody.)

§ 18
Špecialista na prevenciu závažných priemyselných havárií 

(1)	Špecialista na prevenciu závažných priemyselných havárií je odborne spôsobilá osoba podľa tohto zákona, ktorá osvedčuje pravosť písomností, ktoré vyhotovila alebo overila,  odtlačkom svojej pečiatky a vlastnoručným podpisom.

(2)	Špecialistom na prevenciu závažných priemyselných havárií môže byť fyzická osoba, ktorá 
a)	 má vysokoškolské vzdelanie prvého alebo druhého stupňa príslušného technického smeru alebo prírodovedeckého smeru a najmenej tri roky odbornej praxe, alebo úplné stredné odborné vzdelanie príslušného technického smeru zakončené maturitou a najmenej päť rokov odbornej praxe,
b)	absolvovala odbornú prípravu podľa odsekov  4 a 5,
c)	úspešne vykonala skúšku podľa odseku 6. 

(3)	Špecialista je povinný preukázať bezúhonnosť  výpisom z registra trestov, ktorý nesmie byť starší ako tri mesiace.  Preukázanie sa nevyžaduje ak sa činnosť špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií vykonáva podnikateľským spôsobom na základe živnostenského oprávnenia. Za bezúhonného sa na účely tohto zákona považuje ten, kto nebol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin alebo za trestný čin spáchaný z nedbanlivosti proti životnému prostrediu.)

(4)	Odborná príprava na  získanie  odbornej spôsobilosti špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií je zameraná najmä na znalosť
a)	všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich oblasť prevencie a zdolávania závažných priemyselných havárií a obmedzovania ich následkov na život a zdravie ľudí, životné prostredie a majetok, 
b)	posúdenia rizika, 
c)	charakteristík nebezpečenstiev a prevencie závažných priemyselných havárií pri fyzikálnych procesoch a chemických procesoch, 
d)	havarijného plánovania vrátane tvorby havarijných scenárov, výpočtu zón ohrozenia a určovania síl a prostriedkov na zdolávanie závažných priemyselných havárií a obmedzovanie ich následkov, 
e)	významu, vypracúvania a využívania bezpečnostnej správy.

(5)	Rozsah odbornej prípravy je najmenej 160 hodín;  ak ide o opakovanie  odbornej prípravy najmenej 40 hodín.

(6)	Predmetom skúšky je overenie znalostí v oblastiach uvedených v odseku 4 komisiou zriadenou podľa § 20. Skúšku zabezpečuje ministerstvo najneskôr do  troch mesiacov od podania žiadosti podľa odseku 7. V odôvodnených prípadoch môže ministerstvo na základe žiadosti lehotu predĺžiť, najviac však na 12 mesiacov. Dátum, miesto a formu skladania skúšky oznámi ministerstvo žiadateľovi písomne najneskôr 15 dní pred jej konaním. Náklady žiadateľa spojené s odbornou prípravou a s účasťou na skúške znáša žiadateľ.

(7)	Žiadosť podľa odseku 6 musí byť predložená ministerstvu najneskôr do 6 mesiacov od absolvovania odbornej prípravy a musí obsahovať 
a)	meno,  priezvisko a adresu trvalého pobytu žiadateľa,
b)	doklady preukazujúce skutočnosti podľa odseku 2 písm. a) až c).

(8)	Odbornú spôsobilosť špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií ministerstvo potvrdí vydaním osvedčenia o odbornej spôsobilosti špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií (ďalej len „osvedčenie“), ktoré vydá na základe žiadosti o vydanie osvedčenia žiadateľovi, ktorý bol na skúške hodnotený stupňom vyhovel a ktorý zaplatil správny poplatok.) Ministerstvo vydá za úhradu popri osvedčení aj pečiatku špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií. 

(9)	Pečiatka špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií je okrúhla s priemerom 35 mm. V texte pečiatky sa uvedie meno a priezvisko odborne spôsobilej osoby s titulmi, číslo osvedčenia a slová „špecialista na prevenciu závažných priemyselných havárií“. Vzor pečiatky je uvedený v prílohe č. 5.

(10)	Osvedčenie o odbornej spôsobilosti špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií  obsahuje 
a)	názov orgánu, ktorý osvedčenie vydal,
b)	číslo osvedčenia, miesto a dátum jeho vydania,
c)	titul, meno, priezvisko, dátum narodenia a adresa trvalého pobytu odborne spôsobilej osoby,
d)	platnosť osvedčenia,
e)	podpis predsedu skúšobnej komisie,
f)	odtlačok pečiatky ministerstva a podpis vedúceho zamestnanca.

(11)	Osvedčenie má platnosť päť  rokov. Platnosť osvedčenia môže ministerstvo na žiadosť špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií predĺžiť najviac o päť rokov, ak bola žiadosť o jeho predĺženie podaná najneskôr 30 dní pred uplynutím jeho platnosti a za splnenia podmienok podľa odsekov  8 a 12.  
	
(12)	 Špecialista na prevenciu závažných priemyselných havárií je povinný vykonať opakovanie odbornej prípravy raz za päť rokov a podrobiť sa skúške podľa odseku  6. Ministerstvo môže uložiť špecialistovi na prevenciu závažných priemyselných havárií, aby sa podrobil opakovaniu odbornej prípravy a skúške aj mimo tejto lehoty,  ak ide o zásadné  zmeny v príslušných všeobecne záväzných právnych predpisoch, v stave vedy a techniky a v oblasti posúdenia rizík alebo ak ide o  zistenie, týkajúce sa závažných nedostatkov v jej činnosti.

(13)	Ministerstvo vedie register špecialistov na prevenciu závažných priemyselných havárií, ktorý obsahuje titul, meno a priezvisko, adresu trvalého pobytu, miesto a dátum skúšky, číslo osvedčenia, dátum a miesto jeho vydania a  platnosť osvedčenia.

(14)	 Špecialista na prevenciu závažných priemyselných havárií je povinný bezodkladne oznámiť ministerstvu zmenu osobných údajov a zmenu údajov podľa odseku 3 písm. a).

(15)	Ministerstvo rozhodnutím odníme špecialistovi na prevenciu závažných priemyselných havárií osvedčenie, ak
a)	bol právoplatne odsúdený za trestný čin uvedený v odseku 3,
b)	získal osvedčenie na podklade vedome nesprávnych údajov uvedených v žiadosti alebo v jej prílohách, 
c)	nevykonal  opakovanie odbornej prípravy alebo skúšku podľa odseku 12, 
d)	závažným spôsobom alebo opakovane porušil povinnosti vyplývajúce z tohto zákona alebo predpisov vydaných na jeho vykonanie.

(16)	 Osvedčenie zaniká
a)	smrťou špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií  alebo jeho vyhlásením za mŕtveho, 
b)	vyčiarknutím z registre špecialistov na prevenciu závažnej priemyselnej havárie, ak špecialista na prevenciu závažných priemyselných havárií písomnou formou  požiadal o jeho zrušenie,
c)	odňatím osvedčenia podľa odseku 15,
d)	uplynutím platnosti osvedčenia.

(17)	Prevádzkovateľ ustanoví osobu zodpovednú za koordináciu a kontrolu zabezpečovania úloh vyplývajúcich z tohto zákona a  utvorí predpoklady na výkon jej funkcie ak ide o
a)	 nový  podnik,  pri uvedení do prevádzky,
b)	iný  podnik, do troch mesiacov odo dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie A alebo do kategórie B.

(18)	Funkciu podľa odseku 17 môže vykonávať výlučne špecialista na prevenciu závažných priemyselných havárií na základe pracovnoprávneho vzťahu s prevádzkovateľom alebo na základe zmluvného vzťahu prevádzkovateľa s autorizovanou osobou podľa § 20 ods. 1.

(19)	Okresný úrad v sídle kraja môže prevádzkovateľovi podniku kategórie B rozhodnutím nariadiť zriadenie osobitného útvaru na plnenie úloh podľa odseku 17, vychádzajúc pritom z posúdenia rizika alebo z bezpečnostnej správy. Tento útvar môže riadiť výlučne špecialista na prevenciu závažných priemyselných havárií.  

(20)	Prevádzkovateľ oznámi bezodkladne okresnému úradu v sídle kraja ustanovenie zodpovednej osoby podľa odseku 17. Rovnako je povinný oznámiť každú zmenu v ustanovení zodpovednej osoby.

(21)	Oznámenie, posúdenie rizika, bezpečnostná správa, program prevencie, vnútorný havarijný plán, podklady do plánu ochrany obyvateľstva,  ich aktualizácie musia byť vypracované špecialistom na prevenciu závažných priemyselných havárií.

§ 19 
Oprávnenie na vykonávanie odbornej prípravy

(1)	Odbornú prípravu na získanie odbornej spôsobilosti špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií podľa tohto zákona vykonáva podnikateľ, ktorý má na túto činnosť rozhodnutie ministerstva o oprávnení na vykonávanie odbornej prípravy (ďalej len „oprávnenie“).

(2)	Podmienky na vydanie oprávnenia sú
a)	zabezpečenie lektorov a predloženie dokladov o ich odbornej kvalifikácii a praxi,
b)	vypracovanie a vedenie základnej pedagogickej dokumentácie, 
c)	zabezpečenie materiálno-technického vybavenia a organizačno-personálneho riadenia procesu odbornej prípravy.

(3)	Žiadosť o vydanie oprávnenia obsahuje ak ide o
a)	 fyzickú osobu jej meno a priezvisko, adresu trvalého pobytu, obchodné meno a identifikačné číslo organizácie , ak  bolo pridelené, ako aj meno a priezvisko, adresu trvalého pobytu zodpovedného zástupcu,) ak ním nie je sám žiadateľ o vydanie oprávnenia, 
b)	 právnickú osobu jej obchodné meno, sídlo, právnu formu a identifikačné číslo organizácie , ako aj meno a priezvisko, adresu trvalého pobytu osoby alebo osôb, ktoré sú štatutárnym orgánom a meno a priezvisko, adresu trvalého pobytu zodpovedného zástupcu,43) 
c)	doklady na preukázanie splnenia podmienok podľa odseku 2, 
d)	potvrdenie o zaplatení správneho poplatku.42)

(4)	Oprávnenie obsahuje okrem všeobecných náležitostí rozhodnutia) údaje podľa odseku 3 písm. a) a b), číslo  a platnosť oprávnenia. 

(5)	Oprávnenie má platnosť päť rokov.  Platnosť oprávnenia môže ministerstvo na žiadosť držiteľa oprávnenia predĺžiť najviac o päť rokov, ak bola žiadosť o jeho predĺženie podaná najneskôr 30 dní pred uplynutím jeho platnosti a za splnenia podmienok podľa odseku 3.

(6)	Ministerstvo vedie register podnikateľov, ktorým bolo vydané oprávnenie.
   
(7)	Ministerstvo môže rozhodnúť o odňatí oprávnenia, ak zistí nedostatky vo výkone odbornej prípravy držiteľom oprávnenia alebo ak o to požiada držiteľ oprávnenia. 

(8)	Oprávnenie zaniká
a)	uplynutím času, na ktorý bolo vydané, ak držiteľ oprávnenia nepožiadal o predĺženie platnosti oprávnenia, 
b)	výmazom držiteľa oprávnenia z obchodného registra alebo nadobudnutím právoplatnosti rozhodnutia o  zrušení živnostenského oprávnenia , 
c)	vyhlásením konkurzu na držiteľa oprávnenia alebo zamietnutím návrhu na vyhlásenie konkurzu na držiteľa oprávnenia pre nedostatok majetku, 
d)	rozhodnutím ministerstva o odňatí oprávnenia, 
e)	smrťou fyzickej osoby alebo jej vyhlásením za mŕtvu  ak  držiteľ oprávnenia  je fyzická osoba podnikateľ. 

§ 20
Autorizácia

(1)	Autorizácia je rozhodnutie ministerstva určené podnikateľovi (ďalej len „autorizovaná osoba“), ktorým sa udeľuje oprávnenie na výkon  týchto činností pre iného prevádzkovateľa
a)	vypracúvanie a aktualizovanie oznámenia,
b)	posúdenie rizika,
c)	vypracúvanie a aktualizovanie programu prevencie a bezpečnostného radiaceho systému,
d)	vypracúvanie a aktualizovanie bezpečnostnej správy, 
e)	vypracúvanie a aktualizovanie vnútorného havarijného plánu a podkladov do plánu ochrany obyvateľstva,
f)	konzultačná a poradenská činnosť  podľa písmen a) až e).

(2)	Ak je žiadateľom o autorizáciu fyzická osoba, podmienkou na udelenie autorizácie je 
a)	bezúhonnosť,
b)	odborná spôsobilosť špecialistu alebo zodpovedného zástupcu, ak ním nie je sám žiadateľ,
c)	skutočnosť, že nie je v konkurznom konaní, alebo nebol proti nej zamietnutý návrh na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku,
d)	potrebné technické, materiálne a personálne zabezpečenie výkonu autorizovanej činnosti.

(3)	Ak je žiadateľom o autorizáciu právnická osoba, podmienkou na udelenie autorizácie je
a)	bezúhonnosť osoby alebo osôb, ktoré sú jej štatutárnym orgánom,
b)	odborná spôsobilosť zodpovedného zástupcu,
c)	skutočnosť, že nie je v konkurznom konaní, ani nebol proti nej zamietnutý návrh na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku,
d)	technické, materiálne a personálne zabezpečenie výkonu autorizovanej činnosti.

(4)	Vykonávať funkciu zodpovedného zástupcu podľa odseku 2 písm. b) a odseku 3 písm. b) možno len u jedného zamestnávateľa.

(5)	Žiadosť o udelenie autorizácie obsahuje ak ide o
a)	 fyzickú osobu  meno a priezvisko, adresu trvalého pobytu, obchodné meno a identifikačné číslo organizácie , ak  bolo pridelené, ako aj meno a priezvisko, adresu trvalého pobytu zodpovedného zástupcu, ak ním nie je sám žiadateľ o vydanie autorizácie,
b)	 právnickú  osobu  obchodné meno, sídlo, právnu formu a identifikačné číslo organizácie , ako aj meno a priezvisko, adresu trvalého pobytu osoby alebo osôb, ktoré sú štatutárnym orgánom a meno a priezvisko, adresu trvalého pobytu zodpovedného zástupcu,
c)	činnosť, na ktorú sa žiada vydanie autorizácie,
d)	doklady na preukázanie splnenia podmienok podľa odsekov 2 a 3,
e)	opis technického, materiálneho a personálneho zabezpečenia,
f)	potvrdenie o zaplatení správneho poplatku.42)

(6)	Autorizácia obsahuje okrem všeobecných náležitostí rozhodnutia44) 
a)	údaje podľa odseku 5 písm. a) a b),
b)	číslo autorizácie, 
c)	 platnosť autorizácie.

(7)	Autorizácia má platnosť päť rokov.  Platnosť autorizácie môže ministerstvo na žiadosť autorizovanej osoby predĺžiť najviac o päť rokov, ak bola žiadosť o jej predĺženie podaná najneskôr 30 dní pred uplynutím jej platnosti a za splnenia podmienok podľa odseku 5 a odseku 12 písm. b).

(8)	Ministerstvo vedie register autorizovaných osôb, ktorý obsahuje obchodné meno, sídlo, identifikačné číslo organizácie, titul, meno, priezvisko a adresu trvalého pobytu fyzickej osoby, titul, meno a priezvisko osoby alebo osôb, ktoré sú štatutárnym orgánom, titul meno a priezvisko, zodpovednej osoby, číslo, dátum vydania a platnosť autorizácie. 

(9)	Ministerstvo môže s ohľadom na okolnosti konkrétneho prípadu a na ich závažnosť platnosť autorizácie pozastaviť, alebo autorizáciu zrušiť, ak
a)	autorizovaná osoba neplní podmienky autorizácie ustanovené týmto zákonom,
b)	autorizovaná osoba pri výkone činnosti podľa odseku 1 nedodržiava podmienky ustanovené týmto zákonom,
c)	o to požiada autorizovaná osoba.

(10)	Autorizácia zaniká
a)	smrťou fyzickej osoby alebo jej vyhlásením za mŕtvu  ak autorizovanou osobou je fyzická osoba podnikateľ, 
b)	zánikom právnickej osoby, 
c)	smrťou alebo skončením pracovnoprávneho vzťahu zodpovedného zástupcu,
d)	zrušením podľa odseku 9, 
e)	uplynutím platnosti autorizácie.

(11)	Autorizácia podľa odseku 10 písm. c) nezaniká, ak autorizovaná osoba najneskôr do 30 dní ustanoví nového zodpovedného zástupcu a oznámi to ministerstvu.

(12)	Autorizovaná osoba je povinná
a)	vykonávať činnosť v  rozsahu udelenej autorizácie, 
b)	uzavrieť  zmluvu o poistení  zodpovednosti za škodu spôsobenú činnosťou autorizovanej osoby a oznámiť to ministerstvu do 30 dní od vydania autorizácie,
c)	zamestnávať v pracovnoprávnom vzťahu zodpovedného zástupcu podľa odseku 2 písm. b) a odseku 3 písm. b), ak nie je sama zodpovedným zástupcom, 
d)	oznámiť bezodkladne ministerstvu zmenu podmienok, na ktorých základe bola autorizácia vydaná, ako aj zmenu podmienok podľa písmen b) a c), 
e)	uvádzať pri činnosti podľa odseku 1 v ňou vyhotovenej písomnej a grafickej dokumentácii svoje obchodné meno, číslo autorizácie, pripojiť svoj podpis alebo podpis štatutárneho orgánu a odtlačok pečiatky so svojím obchodným menom a pripojiť osvedčenie podľa § 18 ods. 8.

§ 21
Komisia pre prevenciu závažných priemyselných havárií a  zbor expertov

(1)	Ministerstvo zriaďuje komisiu pre prevenciu závažných priemyselných havárií (ďalej len „komisia“) ako svoj poradný orgán a  zbor expertov.  

(2)	Štatút komisie, rokovací poriadok komisie a skúšobný poriadok komisie, v ktorých sa podrobne upraví postavenie a činnosť komisie a  zboru expertov, vydá minister životného prostredia Slovenskej republiky.  
 
(3)	Úlohou komisie a  zboru expertov je najmä
a)	skúška podľa § 18 ods. 6, 
b)	prerokúvanie plánu kontrol podnikov podľa § 23 ods. 5,
c)	príprava odborných posudkov pre ministerstvo v konaniach podľa § 26.

ORGÁNY ŠTÁTNEJ SPRÁVY A ICH PÔSOBNOSŤ

§ 22 
Orgány štátnej správy

(1)	Štátnu správu na úseku prevencie závažných priemyselných havárií podľa tohto zákona vykonávajú
a)	ministerstvo,
b)	ministerstvo vnútra,
c)	okresné úrady v sídlach  krajov,)
d)	okresné úrady, ktorým ministerstvo zveruje pôsobnosť na úseku prevencie závažných priemyselných havárií podľa odseku 7,)
e)	Slovenská inšpekcia životného prostredia (ďalej len „inšpekcia“),)
f)	Národný inšpektorát práce a inšpektoráty práce,)
g)	krajské riaditeľstvá Hasičského a záchranného zboru a okresné riaditeľstvá Hasičského a záchranného zboru, 
h)	Úrad verejného zdravotníctva a regionálne úrady verejného zdravotníctva,)
i)	Hlavný banský úrad a obvodné banské úrady.)

(2)	Ministerstvo
a)	je ústredný orgán štátnej správy pre prevenciu závažných priemyselných havárií,
b)	riadi a vykonáva štátny dozor  na úseku prevencie závažných priemyselných havárií,
c)	preskúmava rozhodnutia vydané podľa tohto zákona inšpekciou a okresným úradom v sídle kraja,
d)	vedie register podnikov, susediacich podnikov alebo ich skupín určených podľa § 12 ods. 3,
e)	vyjadruje sa k bezpečnostnej správe alebo k jej aktualizácii podľa § 26 ods. 4, 
f)	sprístupňuje verejnosti zoznam nebezpečných látok prítomných v podniku a bezpečnostnú správu  podľa § 14 ods. 8,
g)	prijíma informácie podľa § 14 ods. 4  na účel  informovania verejnosti iného štátu,
h)	prevádzkuje informačný systém podľa § 15,
i)	prijíma oznámenia o závažnej priemyselnej havárii a  dostupné informácie podľa § 16 ods. 1 až 3 a ročnú súhrnnú informáciu o každom prípade, keď takmer došlo k závažnej priemyselnej havárii, 
j)	vypracúva komplexnú správu o závažnej priemyselnej havárii podľa § 16 ods. 5 a  poskytuje informácie Európskej komisii podľa § 16 ods. 6, 
k)	zabezpečuje skúšku, vydáva osvedčenia, vedie register odborne spôsobilých osôb podľa § 18,
l)	rozhoduje o oprávnení  a vedie register podľa § 19,
m)	 rozhoduje o autorizácii  a vedie register autorizovaných osôb podľa § 20,
n)	zriaďuje komisiu a  zbor expertov podľa § 21,
o)	spracúva plán kontrol podľa § 23 ods. 5 a schvaľuje plán bežných kontrol podľa § 23 ods. 10,
p)	v odôvodnenom prípade zasiela Európskej komisii oznámenia na posúdenie možnosti vylúčenia nebezpečnej látky v rozsahu podľa  prílohy č. 4,        
q)	plní funkciu orgánu pre medzinárodnú výmenu informácií v oblasti prevencie závažných priemyselných havárií podľa medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná, plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii v oblasti prevencie závažných priemyselných havárií, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy, podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právne záväzných  aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie v tejto oblasti vrátane informácií o podnikoch.

(3)	Ministerstvo vydá všeobecne záväzný právny predpis na vykonanie zákona, v ktorom ustanoví podrobnosti o
a)	formulári oznámenia o zaradení podniku podľa § 4,
b)	posúdení rizika podľa § 5,
c)	obsahu a vypracovaní programu prevencie a o bezpečnostnom riadiacom systéme podľa § 6,
d)	obsahu a spracúvaní bezpečnostnej správy podľa § 7,
e)	obsahu vnútorného havarijného plánu, o jeho vypracúvaní, uchovávaní, prehodnocovaní a precvičení podľa § 9,
f)	zhromažďovaní údajov o závažných priemyselných haváriách  podľa § 16,
g)	obsahu odbornej prípravy podľa § 18. 
  
(4)	Ministerstvo vnútra
a)	plní funkciu príslušného orgánu na oznamovanie závažných priemyselných havárií a na požadovanie prípadne poskytovanie medzinárodnej pomoci podľa osobitných predpisov a medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná,
b)	spolupracuje s ministerstvom a inšpekciou pri výkone štátneho dozoru podľa tohto zákona, najmä pri spracovaní plánu kontrol podnikov podľa § 23 ods. 5, plánu bežných kontrol podľa § 23 ods. 7 a pri poskytovaní informácií Európskej komisii. 

(5)	 Inšpekcia
a)	je orgán štátneho dozoru vo veciach prevencie závažných priemyselných havárií,
b)	spolupracuje s ministerstvom pri spracúvaní plánu kontrol podnikov podľa § 23 ods. 5,
c)	spracúva plán bežných kontrol podľa § 23 ods. 7 a predkladá ho na schválenie  ministerstvu,
d)	zabezpečuje koordináciu kontrolnej činnosti podľa § 23 ods. 2,
e)	spracúva ročnú súhrnnú správu o  kontrolách vykonaných podľa § 23, zahŕňajúcu závažné zistenia a nariadené opatrenia a predkladá ju ministerstvu do 31. marca nasledujúceho roka,
f)	vyjadruje sa k bezpečnostnej správe alebo k jej aktualizácii podľa § 26 ods. 4,
g)	poskytuje informácie do informačného systému podľa § 15.

(6)	Okresný úrad v sídle kraja
a)	prijíma a preveruje oznámenia a informuje o nich ministerstvo a orgány uvedené v odseku 1 písm. d) až i),
b)	prijíma bezpečnostné správy alebo ich aktualizácie a vydáva rozhodnutie o súhlase s bezpečnostnou správou alebo s jej aktualizáciou podľa § 7 ods. 5 a § 26,
c)	môže zakázať uviesť podnik alebo jeho časť do prevádzky alebo zakázať pokračovať v jeho prevádzke podľa § 7 ods. 5,
d)	prijíma  oznámenia o zabezpečení služby havarijnej odozvy podľa § 11 ods. 4, 
e)	vydáva záväzné stanoviská podľa § 13 ods. 4 a je dotknutým orgánom v týchto konaniach,
f)	prijíma oznámenia o ustanovení osoby podľa § 18 ods. 17,
g)	môže rozhodnúť o zriadení osobitného útvaru podľa § 18 ods. 19, 
h)	poskytuje informácie do informačného systému podľa § 15,
i)	vykonáva štátny dozor.

(7)	Orgány uvedené v odseku 1 písm. d) až i)
a)	sa vyjadrujú  k bezpečnostnej správe alebo jej aktualizácii podľa § 26 ods. 4,
b)	spolupracujú s ministerstvom pri spracúvaní plánu kontrol podnikov podľa § 23 ods. 5 a s inšpekciou pri spracovaní plánu bežných kontrol podľa § 23 ods. 7,
c)	vykonávajú štátny dozor na úseku prevencie závažných priemyselných havárií v rozsahu svojej pôsobnosti podľa osobitných predpisov,12) využívajúc poznatky, ktoré získali podľa tohto zákona; postupujú pritom v súlade s § 23 ods. 2, 3, 12 a 15,
d)	poskytujú informácie z vyšetrovania  závažnej priemyselnej havárie podľa § 16 ods. 4. 

§ 23
Štátny dozor a koordinácia kontrolnej činnosti

(1)	Štátnym dozorom na úseku prevencie závažných priemyselných havárií sa zisťuje, ako prevádzkovatelia plnia povinnosti ustanovené týmto zákonom, všeobecne záväznými právnymi predpismi na jeho vykonanie a rozhodnutiami vydanými na jeho základe.

(2)	Osobitnou súčasťou štátneho dozoru je vykonávanie kontrol v podnikoch, na ktoré sa vzťahuje tento zákon, koordinovaným spôsobom orgánmi uvedenými v § 22 ods. 1 písm. c) až i). Koordináciu kontrolnej činnosti podľa tohto zákona zabezpečuje inšpekcia. Kontroly sa, ak je to možné, koordinujú aj s kontrolami podľa osobitného predpisu.)

(3)	Orgány uvedené v § 22 ods. 1 písm. c) až i) pri výkone štátneho dozoru koordinovaným spôsobom podľa odseku 2 navzájom spolupracujú a vzájomne si vymieňajú skúsenosti a poznatky, ktoré získali pri výkone štátneho dozoru alebo pri zvyšovaní odbornej kvalifikácie svojich zamestnancov.  

(4)	Kontroly musia byť primerané typu podniku a musia dostatočne zabezpečiť plánované a systematické preskúmanie systémov technickej, organizačnej alebo riadiacej povahy.
Predmetom kontroly  je preverenie, či
a)	prevádzkovateľ je schopný preukázať, že prijal príslušné opatrenia na prevenciu závažných priemyselných havárií s ohľadom na rôzne činnosti vykonávané v podniku, 
b)	údaje a informácie uvedené v oznámení, v bezpečnostnej správe, v programe prevencie, vo vnútornom havarijnom pláne, v podkladoch na vypracovanie plánu ochrany obyvateľstva alebo v inej  dokumentácii prevádzkovateľa adekvátne vyjadrujú podmienky v podniku vrátane možných vonkajších zdrojov rizika, 
c)	prevádzkovateľ je schopný preukázať, že zabezpečil službu havarijnej odozvy a primerané prostriedky na obmedzovanie následkov závažných priemyselných havárií v podniku a mimo neho, 
d)	je zabezpečená informovanosť verejnosti   podľa § 14. 

(5)	Ministerstvo spracúva a prerokúva s  orgánmi uvedenými v § 22 ods. 1 písm. b) až i) plán kontrol podnikov, ktorý pravidelne preskúmava a aktualizuje.

(6)	Plán kontrol podnikov zahŕňa  
a)	všeobecné posúdenie  otázok bezpečnosti  pri uplatňovaní osobitných predpisov,12) 
b)	zemepisnú oblasť, na ktorú sa vzťahuje plán kontrol podnikov, 
c)	zoznam podnikov, na ktoré sa plán kontrol podnikov vzťahuje,
d)	zoznam podnikov s možným domino efektom podľa § 12,
e)	zoznam podnikov, v ktorých by osobitné vonkajšie zdroje rizík alebo nebezpečenstiev mohli zvýšiť riziko závažnej priemyselnej havárie alebo zhoršiť jej následky,
f)	postupy na vykonávanie bežnej kontroly podľa odseku 7,
g)	postupy na vykonávanie mimoriadnej kontroly podľa odseku 11,
h)	postupy na zabezpečenie kontroly koordinovaným spôsobom. 

(7)	Inšpekcia na základe plánu kontrol podnikov podľa odseku 5 každoročne spracúva a prerokúva s  orgánmi uvedenými v § 22 ods. 1 písm. c), d), f) až i) plán bežných kontrol vrátane uvedenia odhadu počtu kontrolných dní v podniku.  

(8)	Plán bežných kontrol  musí byť vypracovaný tak, aby sa koordinovaná kontrola uskutočnila v podniku kategórie B najmenej raz za 12 mesiacov a v podniku kategórie A najmenej raz za 36 mesiacov od ukončenia poslednej kontroly. 

(9)	Interval bežných kontrol podľa odseku 8 môže byť v odôvodnených prípadoch predĺžený, a to s prihliadnutím na
a)	závery vyplývajúce z posúdenia rizika a z ďalšej dokumentácie vypracovanej podľa tohto zákona,
b)	skutočnosti zistené pri predchádzajúcich kontrolách v podniku najmä s ohľadom na dodržiavanie požiadaviek vyplývajúcich  z tohto zákona,
c)	úroveň systému riadenia v podniku.

(10)	Plán bežných kontrol  schvaľuje ministerstvo.

(11)	Inšpekcia vykoná mimoriadnu kontrolu, ak je to potrebné aj za účasti orgánov uvedených v § 22 ods. 1 písm. c), d), f) až i), s cieľom 
a)	preveriť závažnú sťažnosť na prevádzkovateľa, 
b)	prešetriť závažnú priemyselnú haváriu alebo prípad, keď takmer došlo k závažnej priemyselnej havárii, 
c)	preveriť nedodržanie  ustanovení tohto zákona. 
 
(12)	Inšpekcia vykoná následnú kontrolu,  ak je to potrebné aj za účasti orgánov uvedených v § 22 ods. 1 písm. c), d) f) až i),  pri závažnom  porušení  povinnosti prevádzkovateľa alebo iného závažného nedostatku v činnosti prevádzkovateľa, do šiestich mesiacov od ukončenia bežnej kontroly alebo mimoriadnej kontroly.

(13)	Ak orgán štátneho dozoru zistí porušenie povinnosti podľa tohto zákona alebo iný závažný nedostatok v činnosti prevádzkovateľa, uloží opatrenia na nápravu. Inšpekcia oboznámi prevádzkovateľa s priebežným protokolom, čiastkovým protokolom alebo  s protokolom o výsledku kontroly pred jeho prerokovaním najneskôr do štyroch  mesiacov od zistenia porušenia povinnosti alebo iného závažného nedostatku v činnosti prevádzkovateľa.

(14)	Orgán štátneho dozoru rozhodne o zastavení prevádzky podniku, zariadenia, skladovacieho zariadenia alebo akejkoľvek ich časti alebo ich uvedenia do prevádzky  ak ide o bezprostredné ohrozenie života alebo zdravia ľudí, životného prostredia alebo majetku alebo ak prevádzkovateľ nevykonal opatrenia na nápravu závažných porušení povinností alebo závažných nedostatkov v činnosti. 
 
(15)	Ak orgán uvedený v § 22 ods. 1 písm. d), f) až i) vykonáva samostatne kontrolu podniku podľa osobitných predpisov,12) informuje bezodkladne inšpekciu o výsledkoch kontroly  vrátane opatrení a sankcií uložených podľa osobitných predpisov.12)    

(16)	Na výkon kontrolnej činnosti podľa tohto zákona sa primerane vzťahuje osobitný predpis.)

§ 24
 Správne delikty 

(1)	Inšpekcia uloží prevádzkovateľovi pokutu od 1 000 eur do 10 000 eur, ak
a)	nevedie alebo neuchováva  dokumentáciu alebo evidenciu podľa § 3 ods. 1 písm. m), 
b)	neposkytne príslušnému orgánu  súčinnosť alebo mu oznámi nepravdivé údaje podľa § 3 ods. 1 písm. l),
c)	nevypracuje a neaktualizuje program prevencie alebo nezavedie bezpečnostný riadiaci systém podľa § 3 ods. 1 písm. d),
d)	nespolupracuje podľa § 12 ods. 4,
e)	nezabezpečí informácie pre verejnosť podľa § 3 ods. 1 písm. e),
f)	neinformuje okresný úrad v sídle kraja o zmenách  podľa § 4 ods. 3 a 4, § 6 ods. 8, § 7 ods. 9, 
g)	neoznámi ustanovenie zodpovednej osoby alebo neohlási jej zmenu podľa § 18 ods. 20. 
   
(2)	Inšpekcia uloží prevádzkovateľovi pokutu od 2 000 eur do 20 000 eur, ak
a)	nepredloží oznámenie alebo jeho aktualizáciu podľa § 3 ods. 1 písm. a),
b)	nesprávne zaradí podnik do príslušnej kategórie podľa § 3 ods. 1 písm. a),
c)	nezabezpečí pravidelnú kontrolu zariadení podľa § 3 ods. 1 písm. j),
d)	nevykoná posúdenie rizika podľa § 3 ods. 1 písm. c),
e)	neustanoví osobu podľa § 3 ods. 1 písm. g),
f)	nesplní oznamovaciu povinnosť podľa § 3 ods. 1 písm. f),
g)	nezabezpečí službu havarijnej odozvy podľa § 3 ods. 2 písm. d).

(3)	Inšpekcia uloží prevádzkovateľovi pokutu od 5 000 eur 33 000 eur, ak
a)	nevykoná opatrenia na nápravu uložené štátnym dozorom podľa § 3 ods. 1 písm. k),
b)	nevypracuje bezpečnostnú správu alebo jej aktualizáciu a nepredloží ju okresnému úradu v sídle kraja podľa § 3 ods. 2 písm. a),
c)	nepredloží  rozhodnutie o súhlase s bezpečnostnou správou alebo jej aktualizáciou vydané podľa § 7 ods. 5,
d)	nevypracuje vnútorný havarijný plán alebo nezabezpečí jeho precvičenie, prehodnotenie a aktualizáciu podľa § 3 ods. 2 písm. b),
e)	nepredloží príslušnému orgánu podklady do plánu ochrany obyvateľstva  podľa § 3 ods. 2 písm. c). 
f)	nezabezpečí finančné krytie zodpovednosti za škodu podľa § 3 ods. 2 písm. e). 

(4)	Inšpekcia uloží prevádzkovateľovi poriadkovú pokutu 20 000 eur, ak prevádzkovateľ neumožnil osobe vykonávajúcej štátny dozor kontrolu podniku, najmä vstup do podniku, fyzickú prehliadku podniku a nahliadnutie do evidencií a súvisiacich písomností o podniku.

(5)	Pri rozhodovaní o výške pokuty podľa odsekov 1 až 3  inšpekcia  prihliada na závažnosť porušenia povinnosti, čas trvania protiprávneho konania, na vzniknuté alebo hroziace škodlivé následky na životné prostredie alebo na zdravie ľudí.

(6)	Inšpekcia môže v rozhodnutí o uložení pokuty súčasne uložiť prevádzkovateľovi, aby v určenej lehote vykonal opatrenia na nápravu následkov protiprávneho konania, za ktoré bola pokuta uložená. Ak prevádzkovateľ v určenej lehote tieto opatrenia nevykoná, možno mu uložiť ďalšiu pokutu až do dvojnásobku hornej hranice pokuty ustanovenej týmto zákonom, a to aj opätovne.

(7)	Pokutu podľa odseku 1 až 3 možno uložiť do  dvoch rokov odo dňa, keď sa  inšpekcia dozvedela o porušení povinnosti, najneskôr však do troch rokov odo dňa, keď došlo k porušeniu povinnosti. Pokutu podľa odseku 6 možno uložiť do dvoch rokov odo dňa, keď sa mala povinnosť uložená v rozhodnutí podľa odseku 6 splniť. Uložením pokuty nie je dotknutá povinnosť vykonať opatrenie na nápravu. 

(8)	 Pokuty  uložené  podľa tohto zákona sú  príjmom Environmentálneho fondu.

§ 25 
Konanie

Na konanie podľa tohto zákona sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní) okrem  § 26 ods. 3 a 4.

§ 26
Konanie o súhlase s bezpečnostnou správou alebo s jej aktualizáciou

(1)	Návrhom na začatie konania podľa § 7 ods. 5 je písomná žiadosť prevádzkovateľa podniku kategórie B.

(2)	Účastníkom konania je prevádzkovateľ podniku kategórie B. 

(3)	Okresný úrad v sídle kraja do 14 dní odo dňa doručenia žiadosti podľa odseku 1 zašle bezpečnostnú správu alebo jej aktualizáciu  na vyjadrenie ministerstvu a orgánom štátnej správy uvedeným  v § 22 ods. 1 písm. d) až h); ak ide o výrobu alebo skladovanie výbušnín, zašle bezpečnostnú správu alebo jej aktualizáciu  orgánu uvedenému v § 22 ods. 1 písm. i).
 
(4)	Ministerstvo a orgány štátnej správy uvedené v § 22 ods. 1 písm. d) až i) zašlú  vyjadrenie okresnému úradu v sídle kraja do 30 dní.

(5)	Okresný úrad v sídle kraja rozhodne o súhlase s bezpečnostnou správou alebo s jej aktualizáciou   do 90 dní od podania žiadosti podľa odseku 1.  

(6)	Lehota na rozhodnutie o súhlase s bezpečnostnou správou alebo s jej aktualizáciou neplynie odo dňa oznámenia výzvy na doplnenie žiadosti alebo odstránenia jej nedostatkov žiadateľovi o súhlas do dňa splnenia požiadavky.

(7)	V rozhodnutí o súhlase s bezpečnostnou správou alebo s jej aktualizáciou okresný úrad v sídle kraja uvedie najmä, či bezpečnostná správa alebo jej aktualizácia spĺňa požiadavky vyplývajúce z tohto zákona a podľa potreby nariadi opatrenia na odstránenie nedostatkov, ktoré vyplynuli z bezpečnostnej správy.
  
(8)	Kópiu právoplatného rozhodnutia o súhlase s bezpečnostnou správou alebo s jej aktualizáciou zašle okresný úrad v sídle kraja bezodkladne ministerstvu a   orgánom štátnej správy uvedeným v § 22 ods. 1 písm. d) až i).

PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

§ 27
Prechodné ustanovenia k právnej úprave účinnej od 1. júna 2015

(1)	Na prevádzkovateľa existujúceho podniku sa nevzťahuje povinnosť podľa § 3 ods. 1 písm. a), ak prevádzkovateľ predložil oznámenie pred 1. júnom 2015 a údaje v ňom uvedené sú v súlade s § 4 ods. 2 a zostávajú nezmenené.  

(2)	Na prevádzkovateľa existujúceho podniku sa nevzťahuje povinnosť podľa § 3 ods. 1 písm. c) ak prevádzkovateľ vykonal posúdenie rizika podľa doterajšej právnej úpravy a údaje ostávajú nezmenené.

(3)	Na prevádzkovateľa existujúceho podniku sa nevzťahuje povinnosť podľa § 3 ods. 1 písm. d), ak prevádzkovateľ vypracoval program prevencie pred 1. júnom 2015  a údaje v ňom uvedené sú v súlade s § 6 ods. 3 a zostávajú nezmenené. 

(4)	Na prevádzkovateľa existujúceho podniku kategórie B sa nevzťahuje povinnosť podľa § 3 ods. 2 písm. a), ak prevádzkovateľ predložil bezpečnostnú správu pred 1. júnom 2015 a údaje v nej uvedené sú v súlade s § 7 ods. 2 a 3 a zostávajú nezmenené.  Ak ide o nesúlad údajov uvedených v bezpečnostnej správe s § 7 ods. 2 a 3, ktorú prevádzkovateľ existujúceho podniku kategórie B predložil pred 1. júnom 2015, aktualizovanú bezpečnostnú správu prevádzkovateľ existujúceho podniku kategórie B predloží okresnému úradu v sídle kraja v písomnej forme  v siedmich vyhotoveniach do 1. júna 2016.

(5)	Na prevádzkovateľa existujúceho podniku kategórie B sa nevzťahuje povinnosť podľa § 3 ods. 2 písm. b), ak prevádzkovateľ vypracoval vnútorný havarijný plán pred 1. júnom 2015 a údaje v ňom uvedené sú v súlade s § 8 ods. 2 a § 9 ods. 2 a zostávajú nezmenené. Ak ide o nesúlad údajov uvedených vo vnútornom havarijnom pláne s § 8 ods. 2 a § 9 ods. 2, ktorý prevádzkovateľ existujúceho podniku kategórie B vypracoval pred 1. júnom 2015, aktualizovaný vnútorný havarijný plán prevádzkovateľ existujúceho podniku kategórie B vypracuje do 1. júna 2016.

(6)	Na prevádzkovateľa existujúceho podniku kategórie B sa nevzťahuje povinnosť podľa § 3 ods. 2 písm. c), ak prevádzkovateľ predložil podklady do plánu ochrany obyvateľstva pred 1. júnom 2015  a údaje v nich uvedené sú v súlade s požiadavkami podľa osobitného predpisu20) a zostávajú nezmenené. Ak ide o nesúlad údajov uvedených v podkladoch do plánu ochrany obyvateľstva, ktoré prevádzkovateľ existujúceho podniku kategórie B vypracoval pred 1. júnom 2015, aktualizované podklady do plánu ochrany obyvateľstva  prevádzkovateľ existujúceho podniku kategórie B predloží do 1. júna 2016.

(7)	Osvedčenia vydané podľa doterajšieho predpisu pred účinnosťou tohto zákona ostávajú platné do uplynutia ich platnosti. Na predĺženie platnosti osvedčenia špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií, vydanom  pred 1. júnom 2015, sa vzťahuje  § 18 ods. 11.

(8)	Oprávnenie vydané podľa doterajšieho predpisu pred účinnosťou tohto zákona ostáva platné do uplynutia  jeho platnosti. Na predĺženie platnosti oprávnenia, vydané pred 1. júnom 2015, sa vzťahuje  § 19 ods. 5.

(9)	Autorizácia vydaná podľa doterajšieho predpisu pred účinnosťou tohto zákona ostáva platná do uplynutia  jej platnosti. Na predĺženie platnosti autorizácie, vydanej pred 1. júnom 2015 , sa vzťahuje  § 20 ods. 7.  

(10)	Ministerstvo spracuje a prerokuje s  orgánmi uvedenými v § 22 ods. 1 písm. b) až i)  plán kontrol podnikov podľa § 23 ods. 5 počnúc rokom 2016. 

(11)	Inšpekcia spracuje a prerokuje s  orgánmi uvedenými v § 22 ods. 1 písm. c), d), f)  až i) plán bežných kontrol podľa § 23 ods. 7 počnúc rokom 2016.

(12)	Výkon štátneho dozoru koordinovaným spôsobom sa od účinnosti tohto zákona do konca  roka 2015  uskutoční v súlade s plánom kontrol podnikov schváleným podľa doterajšieho predpisu.

(13)	 Konania začaté  pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona sa dokončia podľa doterajších predpisov.

§ 28

Týmto zákonom sa preberajú právne záväzné akty Európskej únie uvedené v prílohe č. 6.

§ 29
Zrušujú  sa:
1.	zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 525/2003 Z. z., zákona č. 587/2004 Z. z., zákona č. 277/2005 Z. z., zákona č. 515/2008 Z. z, zákona č. 180/2013 Z. z.   a zákona č. 345/2013 Z. z., 
2.	vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 489/2002 Z. z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona  o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení vyhlášky č. 451/2005 Z. z., 
3.	vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 490/2002 Z. z. o bezpečnostnej správe a havarijnom pláne v znení vyhlášky č. 452/2005 Z. z.

Čl. II

Zákon č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení zákona č. 231/1992 Zb., zákona č. 600/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 132/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 200/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 216/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 123/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky  č. 164/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 290/1996 Z. z., zákona č. 288/1997 Z. z., zákona č. 379/1997 Z. z., zákona č. 70/1998 Z. z., zákona č. 76/1998 Z. z., zákona č. 126/1998 Z. z., zákona č. 129/1998 Z. z., zákona č. 140/1998 Z. z., zákona č. 143/1998 Z. z., zákona č. 144/1998 Z. z., zákona č. 161/1998 Z. z., zákona č. 178/1998 Z. z., zákona č. 179/1998 Z. z., zákona č. 194/1998 Z. z., zákona č. 263/1999 Z. z., zákona č. 264/1999 Z. z., zákona č. 119/2000 Z. z., zákona č. 142/2000 Z. z., zákona č. 236/2000 Z. z., zákona č. 238/2000 Z. z., zákona č. 268/2000 Z. z., zákona č. 338/2000 Z. z., zákona č. 223/2001 Z. z., zákona č. 279/2001 Z. z., zákona č. 488/2001 Z. z., zákona č. 554/2001 Z. z., zákona č. 261/2002 Z. z., zákona č. 284/2002 Z. z., zákona č. 506/2002 Z. z., zákona č. 190/2003 Z. z., zákona č. 219/2003 Z. z., zákona č. 245/2003 Z. z., zákona č. 423/2003 Z. z., zákona č. 515/2003 Z. z., zákona č. 586/2003 Z. z., zákona č. 602/2003 Z. z., zákona č. 347/2004 Z. z., zákona č. 350/2004 Z. z., zákona č. 365/2004 Z. z., zákona č. 420/2004 Z. z., zákona č. 533/2004 Z. z., zákona č. 544/2004 Z. z., zákona č. 578/2004 Z. z., zákona č. 624/2004 Z. z., zákona č. 650/2004 Z. z., zákona č. 656/2004 Z. z., zákona č. 725/2004 Z. z., zákona č. 8/2005 Z. z., zákona č. 93/2005 Z. z., zákona č. 331/2005 Z. z., zákona č. 340/2005 Z. z., zákona č. 351/2005 Z. z., zákona č. 470/2005 Z. z., zákona č. 473/2005 Z. z., zákona č. 491/2005 Z. z., zákona č. 555/2005 Z. z., zákona č. 567/2005 Z. z., zákona č. 124/2006 Z. z., zákona č. 126/2006 Z. z., zákona č. 17/2007 Z. z., zákona č. 99/2007 Z. z., zákona č. 193/2007 Z. z., zákona č. 218/2007 Z. z., zákona č. 358/2007 Z. z., zákona č. 577/2007 Z. z., zákona č. 112/2008 Z. z., zákona č. 445/2008 Z. z., zákona č. 448/2008 Z. z., zákona č. 186/2009 Z. z., zákona č. 492/2009 Z. z., zákona č. 568/2009 Z. z., zákona č. 129/2010 Z. z., zákona č. 136/2010 Z. z., zákona č. 556/2010 Z. z., zákona č. 249/2011 Z. z., zákona č. 324/2011 Z. z., zákona č. 362/2011 Z. z., zákona č. 392/2011 Z. z., zákona č. 395/2011 Z. z., zákona č. 314/2012 Z. z., zákona č. 321/2012 Z. z., zákona č. 351/2012 Z. z., zákona č. 447/2012 Z. z., zákona č. 39/2013 Z. z., zákona č. 94/2013 Z. z., zákona č. 95/2013 Z. z., zákona č. 180/2013 Z. z., zákona č. 218/2013 Z. z., zákona č. 1/2014 Z. z.,  zákona č. 35/2014 Z. z., zákona č. 58/2014 Z. z., zákona č. 182/2014 Z. z., zákona č. 204/2014 Z. z., zákona č. 219/2014 Z. z. zákona č. 321/2014 Z. z., zákona č. 333/2014 Z. z. a zákona č. 399/2014 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1.	Za § 80y sa vkladá § 80z, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 80z
Prechodné ustanovenie k úprave účinnej od 1. júna 2015

	Živnostenské oprávnenia na vykonávanie činnosti havarijného technika vydané podľa doterajších predpisov do 31. mája 2015 zostávajú zachované najneskôr do 31. decembra 2015.“. 

2.V prílohe č. 2 v Skupine 214 – Ostatné  sa vypúšťajú body 73  až 75. 

Čl. III

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 123/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 224/1996 Z. z., zákona č. 70/1997 Z. z., zákona č. 1/1998 Z. z., zákona č. 232/1999 Z. z., zákona č. 3/2000 Z. z., zákona č. 142/2000 Z. z., zákona č. 211/2000 Z. z., zákona č. 468/2000 Z. z., zákona č. 553/2001 Z. z., zákona č. 96/2002 Z. z., zákona č. 118/2002 Z. z., zákona č. 215/2002 Z. z., zákona č. 237/2002 Z. z., zákona č. 418/2002 Z. z., zákona č. 457/2002 Z. z., zákona č. 465/2002 Z. z., zákona č. 477/2002 Z. z., zákona č. 480/2002 Z. z., zákona č. 190/2003 Z. z., zákona č. 217/2003 Z. z., zákona č. 245/2003 Z. z., zákona č. 450/2003 Z. z., zákona č. 469/2003 Z. z., zákona č. 583/2003 Z. z., zákona č. 5/2004 Z. z., zákona č. 199/2004 Z. z., zákona č. 204/2004 Z. z., zákona č. 347/2004 Z. z., zákona č. 382/2004 Z. z., zákona č. 434/2004 Z. z., zákona č. 533/2004 Z. z., zákona č. 541/2004 Z. z., zákona č. 572/2004 Z. z., zákona č. 578/2004 Z. z., zákona č. 581/2004 Z. z., zákona č. 633/2004 Z. z., zákona č. 653/2004 Z. z., zákona č. 656/2004 Z. z., zákona č. 725/2004 Z. z., zákona č. 5/2005 Z. z., zákona č. 8/2005 Z. z., zákona č. 15/2005 Z. z., zákona č. 93/2005 Z. z., zákona č. 171/2005 Z. z., zákona č. 308/2005 Z. z., zákona č. 331/2005 Z. z., zákona č. 341/2005 Z. z., zákona č. 342/2005 Z. z., zákona č. 473/2005 Z. z., zákona č. 491/2005 Z. z., zákona č. 538/2005 Z. z., zákona č. 558/2005 Z. z., zákona č. 572/2005 Z. z., zákona č. 573/2005 Z. z., zákona č. 14/2006 Z. z., zákona č. 15/2006 Z. z., zákona č. 24/2006 Z. z., zákona č. 117/2006 Z. z., zákona č. 124/2006 Z. z., zákona č. 126/2006 Z. z., zákona č. 224/2006 Z. z., zákona č. 342/2006 Z. z., zákona č. 672/2006 Z. z., zákona č. 693/2006 Z. z., zákona č. 21/2007 Z. z., zákona č. 43/2007 Z. z., zákona č. 95/2007 Z. z., zákona č. 193/2007 Z. z., zákona č. 220/2007 Z. z., zákona č. 279/2007 Z. z., zákona č. 295/2007 Z. z., zákona č. 309/2007 Z. z., zákona č. 342/2007 Z. z., zákona č. 343/2007 Z. z., zákona č. 344/2007 Z. z., zákona č. 355/2007 Z. z., zákona č. 358/2007 Z. z., zákona č. 359/2007 Z. z., zákona č. 460/2007 Z. z., zákona č. 517/2007 Z. z., zákona č. 537/2007 Z. z., zákona č. 548/2007 Z. z., zákona č. 571/2007 Z. z., zákona č. 577/2007 Z. z., zákona č. 647/2007 Z. z., zákona č. 661/2007 Z. z., zákona č. 92/2008 Z. z., zákona č. 112/2008 Z. z., zákona č. 167/2008 Z. z., zákona č. 214/2008 Z. z., zákona č. 264/2008 Z. z., zákona č. 405/2008 Z. z., zákona č. 408/2008 Z. z., zákona č. 451/2008 Z. z., zákona č. 465/2008 Z. z., zákona č. 495/2008 Z. z., zákona č. 514/2008 Z. z., zákona č. 8/2009 Z. z., zákona č. 45/2009 Z. z., zákona č. 188/2009 Z. z., zákona č. 191/2009 Z. z., zákona č. 274/2009 Z. z., zákona č. 292/2009 Z. z., zákona č. 304/2009 Z. z., zákona č. 305/2009 Z. z., zákona č. 307/2009 Z. z., zákona č. 465/2009 Z. z., zákona č. 478/2009 Z. z., zákona č. 513/2009 Z. z., zákona č. 568/2009 Z. z., zákona č. 570/2009 Z. z., zákona č. 594/2009 Z. z., zákona č. 67/2010 Z. z., zákona č. 92/2010 Z. z., zákona č. 136/2010 Z. z., zákona č. 144/2010 Z. z., zákona č. 514/2010 Z. z., zákona č. 556/2010 Z. z., zákona č. 39/2011 Z. z., zákona č. 119/2011 Z. z., zákona č. 200/2011 Z. z., zákona č. 223/2011 Z. z., zákona č. 254/2011 Z. z., zákona č. 256/2011 Z. z., zákona č. 258/2011 Z. z., zákona č. 324/2011 Z. z., zákona č. 342/2011 Z. z., zákona č. 363/2011 Z. z., zákona č. 381/2011 Z. z., zákona č. 392/2011 Z. z., zákona č. 404/2011 Z. z., zákona č. 405/2011 Z. z., zákona č. 409/2011 Z. z., zákona č. 519/2011 Z. z., zákona č. 547/2011 Z. z., zákona č. 49/2012 Z. z., zákona č. 96/2012 Z. z., zákona č. 251/2012 Z. z., zákona č. 286/2012 Z. z., zákona č. 336/2012 Z. z., zákona č. 339/2012 Z. z ., zákona č. 351/2012 Z. z., zákona č. 439/2012 Z. z., zákona č. 447/2012 Z. z., zákona č. 459/2012 Z. z., zákona č. 8/2013 Z. z., zákona č. 39/2013 Z. z., zákona č. 40/2013 Z. z., zákona č. 72/2013 Z. z., zákona č. 75/2013 Z. z., zákona č. 94/2013 Z. z., zákona č. 96/2013 Z. z., zákona č. 122/2013 Z. z., zákona č. 144/2013 Z. z., zákona č. 154/2013 Z. z., zákona č. 213/2013 Z. z., zákona č. 311/2013 Z. z., zákona č. 319/2013 Z. z., zákona č. 347/2013 Z. z., zákona č. 387/2013 Z. z., zákona č. 388/2013 Z. z., zákona č. 474/2013 Z. z., zákona č. 506/2013 Z. z., zákona č. 35/2014 Z. z., zákona č. 58/2014 Z. z., zákona č. 84/2014 Z. z., zákona č. 152/2014 Z. z., zákona č. 162/2014 Z. z., zákona č. 182/2014 Z. z., zákona č. 204/2014 Z. z.   , zákona č. 262/2014 Z. z., zákona č. 293/2014 Z. z., zákona č. 335/2014 Z. z. a zákona č. 399/2014 Z. z. sa mení takto:

1. V sadzobníku správnych poplatkov  časti X. Životné prostredie položky 171c až 171f znejú:

“Položka 171c
a)	  Vydanie osvedčenia o odbornej spôsobilosti „špecialista na prevenciu závažných priemyselných havárií“..............................................................................99 eur
b)	  Predĺženie platnosti osvedčenia podľa písmena a)......................................40 eur 

Položka 171d
a)	  Vydanie oprávnenia na vykonávanie odbornej prípravy podľa osobitného predpisu39d)...................................................................................................................99 eur
b)	 Predĺženie platnosti oprávnenia podľa písmena a)......................................40 eur

Položka 171e
a)	 Vydanie rozhodnutia o autorizácii na výkon  činností podľa
osobitného predpisu39e)..............................................................................................398 eur
b)	 Predĺženie platnosti rozhodnutia o autorizácii podľa písmena a)................79 eur

Položka 171f
a)	Vydanie súhlasu k bezpečnostnej správe 39f)..............................................398 eur
b)	 Vydanie súhlasu k aktualizácii bezpečnostnej správy...............................119 eur“.

Poznámky pod čiarou k odkazom 39d až 39f znejú:
„39d) §19 zákona č. .../2015 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
39e) §20 zákona č. .../2015 Z. z.
39f) §26 zákona č. .../2015 Z. z.“. 

2. V sadzobníku správnych poplatkov časti X. Životné prostredie sa položka 171g vrátane poznámky pod čiarou k odkazu 39 vypúšťa.  

Čl. IV

Zákon č. 525/2003 Z. z. o štátnej správe starostlivosti o životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 205/2004 Z. z., zákona č. 587/2004 Z. z., zákona č. 15/2005 Z. z., zákona č. 569/2007 Z. z., zákona č. 119/2010 Z. z., zákona č. 137/2010 Z. z., zákona 321/2012 Z. z., zákona č. 345/2012 Z. z., zákona č. 180/2013 Z. z., zákona č. 319/2013 Z. z., a zákona č. 506/2013 Z. z. sa mení takto:

1. Poznámka pod čiarou k odkazu 3) znie:
„3) Zákon č. 223/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. 139/2002 Z. z. v znení zákona č. 246/2003 Z. z.
Zákon č. 151/2002 Z. z. o používaní genetických technológií a geneticky modifikovaných organizmov v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. 15/2005 Z. z. o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín reguláciou obchodu s nimi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. 442/2002 Z. z.
Zákon č. 469/2002 Z. z. o environmentálnom označovaní výrobkov v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. 543/2002 Z. z.
Zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) v znení neskorších predpisov. 
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
Zákon č. 359/2007 Z. z. o prevencii a náprave environmentálnych škôd a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
Zákon č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. 119/2010 Z. z. o obaloch a o zmene zákona č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
Zákon č. 137/2010 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. 351/2012 Z. z. o environmentálnom overovaní a registrácii organizácií v schéme Európskej únie pre environmentálne manažérstvo a audit a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Zákon č. 39/2013 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. .../2015 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 

2. Poznámka pod čiarou k odkazu 4) znie:
„4) Zákon č. 223/2001 Z. z. 
Zákon č. 139/2002 Z. z. v znení zákona č. 246/2003 Z. z. 
Zákon č. 237/2002 Z. z. 
Zákon č. 442/2002 Z. z. 
Zákon č. 543/2002 Z. z. 
Zákon č. 364/2004 Z. z. 
Zákon č. 24/2006 Z. z. 
Zákon č. ........./2015 Z. z.“.
 
3. V § 5 ods. 1 sa odkaz 4 nahrádza odkazom.4a).

Poznámka pod čiarou k odkazu 4a) znie: 
„4a) Zákon č. 139/2002 Z. z. v znení zákona č. 246/2003 Z. z.
Zákon č. 223/2001 Z. z.  
Zákon č. 237/2002 Z. z. 
Zákon č. 442/2002 Z. z. 
Zákon č. 543/2002 Z. z. 
Zákon č. 364/2004 Z. z. 
Zákon č. 24/2006 Z. z.“.

Čl. V

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z., zákona č. 117/1998 Z. z., zákona č. 252/2001 Z. z., zákona č. 416/2001 Z. z., zákona č. 261/2002 Z. z., zákona č. 515/2003 Z. z., zákona č. 479/2005 Z. z., zákona č. 568/2005 Z. z., zákona č. 335/2007 Z. z., zákona č. 445/2008 Z. z., zákona č. 514/2008 Z. z., zákona č. 172/2011 Z. z., zákona č. 395/2011 Z. z. a zákona č. 345/2012 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1.	Za § 3b sa vkladá § 3c, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 3c
Plán ochrany obyvateľstva

(1) Plán ochrany obyvateľstva obsahuje najmä
a) závery a odporúčania z analýzy územia z hľadiska vzniku možných mimoriadnych udalostí,
b) plán
1. evakuácie,
2. ukrytia,
3. materiálno-technického zabezpečenia jednotiek civilnej ochrany,
4. prípravy na civilnú ochranu,
c) dokumentáciu
1. riadenia záchranných prác pre jednotlivé mimoriadne udalosti a koordinácie síl a prostriedkov využiteľných počas mimoriadnej udalosti s uvedením mena, priezviska a funkcie oprávnenej osoby na riadenie záchranných prác,
2. opatrení varovania obyvateľstva a vyrozumenia osôb,
3. protiradiačných opatrení,
4. protichemických opatrení vrátane opatrení na zvládnutie možných scenárov závažnej priemyselnej havárie uvedených v bezpečnostnej správe1c) a vzhľadom na možný domino efekt,1d) ako aj opatrenia havarijnej pripravenosti,1e)
5. protibiologických opatrení,
6. núdzového zásobovania a núdzového ubytovania.“.

Poznámky pod čiarou k odkazom 1c až 1e znejú:
„1c) § 7 zákona č. .../2015 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
1d) § 12 zákona č. .../2015 Z. z.
1e) Článok 8 a piaty a šiesty bod prílohy č. 7 Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií (oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 506/2003 Z. z.).“.

2. V § 12 ods. 1 sa za písmeno c) vkladá nové písmeno d), ktoré znie:
„d) vypracúva a aktualizuje plán ochrany obyvateľstva,“.

Doterajšie písmená d) až m) sa označujú ako písmená e) až n).

3. V § 12 ods. 1 písm. e) sa za slovom „úlohy“ vypúšťa čiarka a pripájajú sa tieto slová: „vrátane informovania príslušného orgánu iného štátu o cezhraničných účinkoch mimoriadnej udalosti,“.

4. V § 12 ods. 1 písm. j) sa za slová „na úseku civilnej ochrany“ vkladajú čiarka a slová „najmä s Európskou úniou a jej členskými štátmi,“.

5. V § 13 ods. 1 písmeno i) znie:
„i) vypracúva a aktualizuje v súčinnosti s okresnými úradmi v jeho územnom obvode plán ochrany obyvateľstva, ktorý predkladá ministerstvu vnútra; plán ochrany obyvateľstva precvičuje najmenej raz za tri roky,“.

 6. V § 14 ods. 1 písm. a) sa na konci čiarka nahrádza bodkočiarkou a dopĺňajú sa slová „v záveroch uvádza, pre ktoré mimoriadne udalosti sa plán ochrany obyvateľstva nevypracúva, pričom sa uvedú aj dôvody nevypracovania,“.

7.	V § 14 ods. 1 sa za písmeno a) vkladá písmeno b), ktoré znie:
 „b) ak ide o podnik, na ktorý sa vzťahuje osobitný predpis16c), a ktorý sa nachádza v blízkosti územia iného štátu, informuje o svojom zdôvodnenom rozhodnutí podľa písmena a) aj príslušný štát.“.  

Doterajšie písmená b) až p) sa označujú ako písmená c) až r).

Poznámka pod čiarou k odkazu 16c) znie:
	„16c)  Zákon č. .../2015 Z. z.“

8. V § 14 ods. 1 písm. b)  sa za slovo „vypracúva“ vkladajú slová „a aktualizuje“, na konci sa čiarka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „plán ochrany obyvateľstva
precvičuje najmenej raz za tri roky,“.

9. V § 14 sa vypúšťa odsek 4 vrátane poznámky pod čiarou k odkazu 16c.

Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 4.

10. Slová „obvodný úrad“ vo všetkých tvaroch sa v celom texte zákona okrem § 36b ods. 1 nahrádzajú slovami „okresný úrad“ v príslušnom tvare.

11. Slová „obvodný úrad v sídle kraja“ vo všetkých tvaroch sa v celom texte zákona nahrádzajú slovami „okresný úrad v sídle kraja“ v príslušnom tvare.

Čl. VI

Zákon č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 275/2007 Z. z., zákona č. 454/2007 Z. z., zákona č. 287/2009 Z. z., zákona č. 117/2010 Z. z., zákona č. 145/2010 Z. z., zákona č. 258/2011 Z. z., zákona č. 408/2011 Z. z., zákona č. 345/2012 Z. z., zákona č. 448/2012 Z. z., zákona č. 39/2013 Z. z.,  zákona č. 180/2013 Z. z. a zákona č. 314/2014 Z. z. sa dopĺňa takto:

V § 18 sa odsek 1 dopĺňa písmenom h), ktoré znie:
„h) navrhovaná činnosť, na ktorú sa vzťahuje osobitný predpis,20) z dôvodu zohľadnenia cieľov prevencie závažných priemyselných havárií a obmedzovania ich následkov na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok.“.  

Poznámka pod čiarou k odkazu 20) znie:
„20) § 1 ods. 2 zákona č. .../2015 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a  o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 

Čl. VII

Zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 309/2007 Z. z., zákona č. 140/2008 Z. z., zákona č. 132/2010 Z. z., zákona č. 136/2010 Z. z., zákona č. 470/2011 Z. z., zákona č. 154/2013 Z. z., zákona č. 308/2013 Z. z.,  zákona č. 58/2014 Z. z. a zákona č. 204/2014 Z. z. sa mení takto:

1.	V § 17 ods. 1 písmeno d) znie: 
„d) závažnej priemyselnej havárie.21)“

Poznámka pod čiarou k odkazu 21) znie: 
„21) Zákon č. .../2015 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a  doplnení niektorých zákonov.“.

2.	V § 17 ods. 5 písmeno b) znie: 
„b) závažnej priemyselnej havárie21) príslušnému inšpektorátu práce alebo príslušnému orgánu dozoru.“.       

3.	V § 17 odsek 11 znie: 
„(11) Štátny orgán, poisťovňa,24) Sociálna poisťovňa, zdravotná poisťovňa, lekár a iný zdravotnícky zamestnanec, fyzická osoba a právnická osoba poskytujúca bezpečnostnotechnickú službu a pracovnú zdravotnú službu sú povinní bezodkladne oznámiť príslušnému inšpektorátu práce alebo príslušnému orgánu dozoru pracovný úraz, závažnú priemyselnú haváriu,21) o ktorých sa pri svojej činnosti dozvedeli, ak je odôvodnené podozrenie, že uvedená udalosť nebola oznámená podľa odseku 5. Oznámenie obsahuje základné údaje o osobe a zamestnávateľovi, ktorých sa uvedená udalosť týka.“.

4.	V § 17 odsek 12 znie: 
„(12) Na účely odsekov 5, 7, 10 a 11 príslušným inšpektorátom práce alebo príslušným orgánom dozoru je ten, v ktorého územnom obvode pracovný úraz alebo závažná priemyselná havária21) vznikli.“.

Čl. VIII

Zákon č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 309/2007 Z. z., zákona č. 462/2007 Z. z., zákona č. 555/2007 Z. z., zákona č. 400/2009 Z. z., zákona č. 52/2010 Z. z., zákona č. 67/2010 Z. z., zákona č. 182/2011 Z. z., zákona č. 223/2011 Z. z., zákona č. 254/2011 Z. z., zákona č. 257/2011 Z. z., zákona č. 469/2011 Z. z., zákona č. 512/2011 Z. z., zákona č. 361/2012 Z. z., zákona č. 154/2013 Z. z. a zákona č. 308/2013 Z. z. sa mení takto:

1.	V § 7 ods. 3 písmeno b) znie: 
„b) vyšetruje príčiny vzniku pracovného úrazu, ktorým bola spôsobená smrť alebo ťažká ujma na zdraví,15a) závažnej priemyselnej havárie,16) bezpečnostné, technické a organizačné príčiny vzniku, choroby z povolania a ohrozenia chorobou z povolania, vedie ich evidenciu a podľa potreby vyšetruje príčiny vzniku aj ostatných pracovných úrazov,“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 16) znie: 
„16) Zákon č. .../2015 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.

2.	V § 17 ods. 2 písmeno b) znie: 
„b) fyzickej osoby v rozsahu podľa písmena a) nachádzajúcej sa na jeho pracovisku v čase výkonu inšpekcie práce alebo fyzickej osoby, ktorá môže poskytnúť informácie týkajúce sa vzniku pracovného úrazu, závažnej priemyselnej havárie,16) choroby z povolania a ohrozenia chorobou z povolania podľa osobitného predpisu, 24)“.

3.	V § 20 odsek 1 znie: 
„(1) Zamestnancom zamestnávateľa a osobám oprávneným robiť právne úkony za zamestnávateľa alebo fyzickej osobe, ktorá je podnikateľom a nie je zamestnávateľom, ktorí v určenej lehote nesplnili povinnosti podľa § 16, bezodkladne neohlásili vznik pracovného úrazu, ktorým bola spôsobená smrť alebo ťažká ujma na zdraví, závažnej priemyselnej havárie podľa osobitného predpisu24) príslušnému inšpektorátu práce alebo ktorí maria výkon inšpekcie práce, možno uložiť poriadkovú pokutu vo výške od 100 eur až do 1 000 eur, a to aj opätovne, ak sa povinnosť nesplnila ani v novourčenej lehote. Poriadkovú pokutu môže inšpektorát práce uložiť do jedného roka odo dňa, keď sa povinnosť nesplnila.“.

Čl. IX
Účinnosť

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. júna 2015.

Príloha č. 1 k zákonu č. .../2015 Z. z. 

NEBEZPEČNÉ LÁTKY

Nebezpečné látky zahrnuté do kategórií nebezpečnosti uvedených v stĺpci 1 časti 1 podliehajú prahovým množstvám uvedeným v stĺpci 2 a 3 časti 1.
Ak sa na nebezpečnú látku vzťahuje časť 1 a je tiež uvedená v časti 2, uplatňujú sa prahové množstvá uvedené v stĺpcoch 2 a 3 časti 2.

ČASŤ 1 
Kategórie nebezpečných látok
Táto časť sa vzťahuje na všetky nebezpečné látky, ktoré patria do tried / kategórií nebezpečnosti uvedených v stĺpci 1:

Stĺpec 1	Stĺpec 2	Stĺpec 3	

Triedy / kategórie nebezpečnosti v súlade s 
nariadením (ES) č. 1272/2008 v platnom znení	Prahové množstvo nebezpečných látok (v tonách)	

	pre kategóriu 
A	pre kategóriu 
B	
Trieda „H“
NEBEZPEČNOSŤ PRE ZDRAVIE)			
H1 AKÚTNA TOXICITA, kategória 1, všetky spôsoby expozície	5	20	
H2 AKÚTNA TOXICITA
—	kategória 2, všetky spôsoby expozície
—	kategória 3, spôsoby expozície – inhalačne (pozri poznámku 7)	50	200	
H3 TOXICITA PRE ŠPECIFICKÝ CIEĽOVÝ ORGÁN (STOT) – JEDNORAZOVÁ EXPOZÍCIA
STOT SE kategória 1	50	200	
Trieda „P“
FYZIKÁLNE NEBEZPEČENSTVÁ)			
P1a VÝBUŠNINY (pozri poznámku 8)
—	Nestabilné výbušniny alebo
—	Výbušniny, podtrieda 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 alebo 1.6 alebo
—	Látky alebo zmesi s výbušnými vlastnosťami podľa metódy A.14 nariadenia (ES) č. 440/2008 v platnom znení (pozri poznámku 9), ktoré nepatria do tried nebezpečnosti Organické peroxidy alebo Samovoľne reagujúce látky a zmesi	10	50	
Stĺpec 1	Stĺpec 2	Stĺpec 3	

Triedy / kategórie nebezpečnosti v súlade s
nariadením (ES) č. 1272/2008 v platnom znení	Prahové množstvo nebezpečných látok (v tonách)	
	pre kategóriu 
A	pre kategóriu 
B	
P1b VÝBUŠNINY (pozri poznámku 8)
Výbušniny, podtrieda 1.4 (pozri poznámku 10)	50	200	
P2 HORĽAVÉ PLYNY
Horľavé plyny, kategória 1 alebo 2	10	50	
P3a HORĽAVÉ AEROSÓLY (pozri poznámku 11.1)
„Horľavé“ aerosóly kategórie 1 alebo 2, ktoré obsahujú horľavé plyny kategórie 1 alebo 2 alebo horľavé kvapaliny kategórie 1	150 (netto)	500 (netto)	
P3b HORĽAVÉ AEROSÓLY (pozri poznámku 11.1)
„Horľavé“ aerosóly kategórie 1 alebo 2, ktoré neobsahujú horľavé plyny kategórie 1 alebo 2 alebo ani horľavé kvapaliny kategórie 1 (pozri poznámku 11.2)	5 000 (netto)	50 000 (netto)	
P4 OXIDUJÚCE PLYNY
Oxidujúce plyny, kategória 1	50	200	
P5a HORĽAVÉ KVAPALINY
—	Horľavé kvapaliny, kategória 1 alebo
—	Horľavé kvapaliny, kategória 2 alebo 3 udržiavané pri teplote vyššej, ako je ich bod varu alebo
—	Iné kvapaliny s teplotou vzplanutia ≤ 60 °C udržiavané pri teplote vyššej, ako je ich bod varu (pozri poznámku 12)	10	50	
P5b HORĽAVÉ KVAPALINY
—	Horľavé kvapaliny, kategória 2 alebo 3, ak určité podmienky spracovania, ako je vysoký tlak alebo vysoká teplota, môžu spôsobiť nebezpečenstvo vedúce k závažnej havárii, alebo
—	Iné kvapaliny s teplotou vzplanutia ≤ 60 °C, ak určité podmienky spracovania, ako je vysoký tlak alebo vysoká teplota, môžu spôsobiť nebezpečenstvo vedúce k závažnej havárii (pozri poznámku 12)	50	200	
P5c HORĽAVÉ KVAPALINY
Horľavé kvapaliny, kategórie 2 alebo 3, na ktoré sa nevzťahuje P5a a P5b	5 000	50 000	
P6a SAMOVOĽNE REAGUJÚCE LÁTKY A ZMESI A ORGANICKÉ PEROXIDY
Samovoľne reagujúce látky alebo zmesi, typ A alebo B alebo organické peroxidy, typ A alebo B	10	50	

Stĺpec 1	Stĺpec 2	Stĺpec 3	

Triedy / kategórie nebezpečnosti v súlade s
nariadením (ES) č. 1272/2008 v platnom znení	Prahové množstvo nebezpečných látok (v tonách)	
	pre kategóriu 
A	pre kategóriu 
B	
P6b SAMOVOĽNE REAGUJÚCE LÁTKY A ZMESI A ORGANICKÉ PEROXIDY
Samovoľne reagujúce látky alebo zmesi, typ C, D, E alebo F alebo organické peroxidy, typ C, D, E alebo F	50	200	
P7 SAMOZÁPALNÉ KVAPALINY A SAMOZÁPALNÉ TUHÉ LÁTKY
Samozápalné kvapaliny, kategória 1 
Samozápalné tuhé látky, kategória 1	50	200	
P8 OXIDUJÚCE KVAPALINY A OXIDUJÚCE TUHÉ LÁTKY
Oxidujúce kvapaliny, kategória 1, 2 alebo 3 alebo
Oxidujúce tuhé látky, kategória 1, 2 alebo 3	50	200	
Trieda „E“
NEBEZPEČNOSŤ PRE ŽIVOTNÉ PROSTREDIE)			
E1 Nebezpečné pre vodné prostredie v akútnej kategórii 1 alebo chronickej kategórii 1	100	200	
E2 Nebezpečné pre vodné prostredie v chronickej kategórii 2	200	500	
Trieda „O“
OSOBITNÉ PRAVIDLÁ OZNAČOVANIA A BALENIA URČITÝCH LÁTOK A ZMESÍ - ĎALŠIE INFORMÁCIE O NEBEZPEČNOSTI)			
O1 Látky alebo zmesi s výstražným upozornením EUH014	100	500	
O2 Látky a zmesi, ktoré pri kontakte s vodou uvoľňujú horľavé plyny, kategória 1	100	500	
O3 Látky alebo zmesi s výstražným upozornením EUH029	50	200	

ČASŤ 2
Menované nebezpečné látky

Stĺpec 1	Číslo CAS (1)	Stĺpec 2	Stĺpec 3	
	
	Prahové množstvo
(v tonách) 	
Nebezpečné látky	
		
		pre kategóriu 
A	pre kategóriu 
B	
1. Dusičnan amónny (pozri poznámku 13)	—	5 000	10 000	
2. Dusičnan amónny (pozri poznámku 14)	—	1 250	5 000	
3. Dusičnan amónny (pozri poznámku 15)	—	350	2 500	
4. Dusičnan amónny (pozri poznámku 16)	—	10	50	
5. Dusičnan draselný (pozri poznámku 17)	—	5 000	10 000	
6. Dusičnan draselný (pozri poznámku 18)	—	1 250	5 000	
7. Oxid arzeničný, kyselina arzeničná alebo jej soli	1303-28-2	1	2	
8. Oxid arzenitý, kyselina arzenitá alebo jej soli	1327-53-3		    0,1	
9. Bróm	7726-95-6	20	100	
10. Chlór	7782-50-5	10	25	
11. Zlúčeniny niklu vo vdýchnuteľnej práškovej forme: oxid nikelnatý, oxid nikličitý, sulfid nikelnatý, sulfid niklitý, oxid niklitý	—		         1	
12. Etylénimín	151-56-4	10	20	
13. Fluór	7782-41-4	10	20	
14. Formaldehyd (koncentrácia ≥ 90 %)	50-00-0	5	50	
15. Vodík	1333-74-0	5	50	
16. Chlorovodík (skvapalnený plyn)	7647-01-0	25	250	
17. Alkyly olova	—	5	50	
18. Skvapalnené horľavé plyny, kategória 1 alebo 2 podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008 v platnom znení (vrátane skvapalneného propán-butánu) a zemný plyn (pozri poznámku19)	—	50	200	
19. Acetylén	74-86-2	5	50	
20. Etylénoxid (oxirán)	75-21-8	5	50	
21. Propylénoxid (metyloxirán)	75-56-9	5	50	
22. Metanol	67-56-1	500	5 000	
23. 4, 4′-metylén-bis (2-chloranilín) alebo soli, v práškovej forme	101-14-4		0,01	
24. Metylizokyanát	624-83-9		0,15	

Stĺpec 1	Číslo CAS (1)	Stĺpec 2	Stĺpec 3	
		Prahové množstvo
(v tonách)	
Nebezpečné látky			
		pre kategóriu 
A	pre kategóriu 
B	
25. Kyslík	7782-44-7	200	2 000	
26. 2,4-toluén diizokyanát 
 2,6-toluén diizokyanát	584-84-9
  91-08-7	10	100	
27. Karbonyldichlorid (fosgén)	75-44-5	0,3	0,75	
28. Arzán (trihydrid arzénu)	7784-42-1	0,2	1	
29. Fosfán (trihydrid fosforu)	7803-51-2	0,2	1	
30. Chlorid sírnatý	10545-99-0		1	
31. Oxid sírový	7446-11-9	15	75	
32. Polychlórované dibenzofurány a polychlórované dibenzo-dioxíny (vrátane TCDD), vypočítané v ekvivalente TCDD (pozri poznámku 20)	—		0,001	
33. Tieto KARCINOGÉNY alebo zmesi s obsahom týchto karcinogénov v koncentrácii viac ako 5 hmotnostných %:
4-aminobifenyl alebo jeho soli, benzotrichlorid, benzidín alebo jeho soli, bis(chlórmetyl)éter, chlórmetyl metyléter, 1,2-dibrometán, dietylsulfát, dimetylsulfát, dimetylkarbamoylchlorid, 1,2-dibróm-3-chlórpropán, 1,2-dimetylhydrazín, dimetylnitrózoamín, triamidhexametylfosforečný, hydrazín, 2-naftylamín alebo jeho soli, 4-nitrodifenyl a propán-1,3-sultón	—	0,5	2	
34. Ropné produkty a alternatívne palivá
a)	benzíny a nafty;
b)	petroleje (vrátane paliva do tryskových motorov);
c)	plynové oleje (vrátane motorovej nafty, vykurovacích olejov pre domácnosti a zmesí plynových olejov);
d)	ťažké vykurovacie oleje;
e)	alternatívne palivá, ktoré slúžia na rovnaké účely a majú podobné vlastnosti, čo sa týka horľavosti a nebezpečnosti pre životné prostredie, ako výrobky uvedené v písmenách a) až d)	—	2 500	25 000	
35. Bezvodý amoniak	7664-41-7	50	200	

Stĺpec 1	Číslo CAS (poznámka)	Stĺpec 2	Stĺpec 3	
		Prahové množstvo
(v tonách)	
Nebezpečné látky			
		pre kategóriu 
A	pre kategóriu 
B	
36. Fluorid boritý	7637-07-2	5	20	
37. Sírovodík	7783-06-4	5	20	
38. Piperidín	110-89-4	50	200	
39. Bis(2-dimetylaminoetyl) (metyl)amín	3030-47-5	50	200	
40. 3-(2-etylhexyloxy)propylamín	5397-31-9	50	200	

41. Zmesi (*) chlórnanu sodného klasifikované v akútnej kategórii 1 nebezpečnosti pre vodné prostredie 1 [H400], ktoré obsahujú menej ako 5 % aktívneho chlóru a nie sú klasifikované v rámci žiadnej z iných kategórií nebezpečnosti v časti 1 prílohy č. 1.
	
(*) Za podmienky, že zmes by za neprítomnosti chlórnanu sodného nebola klasifikovaná v akútnej kategórii 1 nebezpečnosti pre vodné prostredie [H400].		200	500	
42. Propylamín (pozri poznámku 21)	107-10-8	500	2 000	
43. Tert-butyl-akrylát (pozri poznámku 21)	1663-39-4	200	500	
44. 2-metyl-3-buténnitril (pozri poznámku 21)	16529-56-9	500	2 000	
45. Tetrahydro-3,5-dimetyl-1,3,5-tiadiazín,2-tión (Dazomet) (pozri poznámku 21)
	533-74-4	100	200	
46. Metyl-akrylát (pozri poznámku 21)	96-33-3	500	2 000	
47. 3-metylpyridín (pozri poznámku 21)	108-99-6	500	2 000	
48. 1-bróm-3-chlórpropán (pozri poznámku 21)	109-70-6	500	2 000	
Poznámka: Číslo CAS sa uvádza iba na účel identifikácie. 

POZNÁMKY K PRÍLOHE Č. 1

1.	Látky a zmesi sa klasifikujú v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008 v platnom znení.

2.	Zmesi sa považujú za rovnocenné s čistými látkami za predpokladu, že sú v rámci obmedzení koncentrácie stanovených podľa ich vlastností v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008 alebo jeho najnovšou úpravou prispôsobením sa technickému pokroku, pokiaľ percentuálne zloženie alebo iný opis nie je výslovne uvedený.

3.	Prahové množstvá stanovené v predchádzajúcom texte sa vzťahujú na každý podnik.
Množstvá, ktoré je potrebné zohľadniť, sú maximálne množstvá, ktoré sú prítomné alebo pravdepodobne môžu byť prítomné v ktoromkoľvek okamihu. Nebezpečné látky prítomné v podniku len v množstve, ktoré sa rovná alebo je menšie ako 2 % príslušného prahového množstva, sa neberú do úvahy na účely výpočtu celkového prítomného množstva, ak je ich umiestnenie v rámci podniku také, že nemôžu vyvolať závažnú priemyselnú haváriu v inej časti tohto podniku.

4.	 Ak je to potrebné,  uplatňujú sa tieto pravidlá sčítavania nebezpečných látok alebo kategórií nebezpečných látok (súčtové pravidlo):

 Ak ide o podnik, v ktorom nie je prítomná žiadna nebezpečná látka ako taká v množstve, ktoré je väčšie alebo rovné ako príslušné prahové množstvo, sa použije nasledujúce pravidlo na určenie toho, či sa na podnik vzťahujú príslušné požiadavky zákona.
Zákon sa vzťahuje na podniky kategórie B, ak súčet:

kde
„N“	je súčet pomerných množstiev dvoch alebo viacerých nebezpečných látok prítomných v podniku
„qx“	je množstvo prítomnej nebezpečnej látky „x“ (alebo prítomných nebezpečných látok tej istej triedy / kategórie) podľa časti 1 alebo časti 2,
„QBX“	je príslušné prahové množstvo pre nebezpečnú látku alebo triedu / kategóriu „x“ zo stĺpca 3 časti 1 alebo zo stĺpca 3 časti 2.
Zákon sa vzťahuje na podniky kategórie A, ak súčet:

kde	
„N“	je súčet pomerných množstiev dvoch alebo viacerých nebezpečných látok prítomných v podniku
„qx“	je množstvo prítomnej nebezpečnej látky „x“ (alebo prítomných nebezpečných látok tej istej triedy / kategórie) podľa časti 1 alebo časti 2,
„QAX“	je príslušné prahové množstvo pre nebezpečnú látku alebo triedu / kategóriu „x“ zo stĺpca 2 časti 1 alebo zo stĺpca 2 časti 2.
Toto pravidlo sa používa na posúdenie nebezpečnosti pre zdravie, fyzikálnej nebezpečnosti a nebezpečnosti pre životné prostredie. Preto sa musí použiť trikrát:
a)	na súčet množstiev nebezpečných látok uvedených v časti 2, ktoré sú klasifikované ako akútne toxické 1, 2 alebo 3 (inhalačná expozícia) alebo toxické pre špecifické cieľové orgány (STOT SE) kategórii 1 spolu s nebezpečnými látkami zahrnutými do triedy H: položky H1 až H3 časti 1;
b)	na súčet množstiev nebezpečných látok uvedených v časti 2, ktoré sú klasifikované ako výbušniny, horľavé plyny, horľavé aerosóly, oxidujúce plyny, horľavé kvapaliny, samovoľne reagujúce látky a zmesi a organické peroxidy, samozápalné kvapaliny a samozápalné tuhé látky, oxidujúce kvapaliny a oxidujúce tuhé látky spolu s nebezpečnými látkami zahrnutými do triedy P: položky P1 až P8 časti 1;
c)	na súčet množstiev nebezpečných látok uvedených v časti 2, ktoré sú klasifikované ako nebezpečné pre vodné prostredie v akútnej kategórii 1 alebo chronickej kategórii 1 alebo chronickej kategórii 2 spolu s nebezpečnými látkami zahrnutými do triedy E: položiek E1 a E2 časti 1.
Príslušné ustanovenia zákona sa uplatňujú, ak ktorýkoľvek zo súčtov získaných podľa a), b) alebo c) je väčší alebo rovný 1.

5.	 Ak ide o nebezpečnú látku, na ktorú sa nevzťahuje nariadenie (ES) č. 1272/2008 v platnom znení, vrátane odpadu, ale ktorá je napriek tomu prítomná alebo pravdepodobne môže byť prítomná v podniku a ktorá má alebo pravdepodobne môže mať za podmienok v podniku rovnocenné vlastnosti z hľadiska potenciálu závažnej priemyselnej havárie, sa táto látka a zmes dočasne priradí k najpresnejšie zodpovedajúcej triede / kategórii alebo menovanej nebezpečnej látke patriacej do rozsahu pôsobnosti zákona.

6.	 Ak ide o nebezpečnú látku s vlastnosťami, ktoré vedú k viac ako jednej klasifikácii, uplatnia sa najnižšie prahové množstvá. Na uplatnenie pravidla v poznámke 4 (súčtové pravidlo) sa však použije najnižšie prahové množstvo pre každú skupinu z kategórií v poznámkach 4a), 4b) a 4c) zodpovedajúce príslušnej klasifikácii.

7.	Nebezpečné látky zahrnuté do triedy / kategórie akútnej toxicity kategórie 3 orálnou expozíciou (H 301) patria pod triedu / kategóriu H2 akútna toxicita v tých prípadoch, keď nemožno odvodiť klasifikáciu akútnej inhalačnej toxicity ani klasifikáciu akútnej dermálnej toxicity, napríklad v dôsledku nedostatku presvedčivých údajov o inhalačnej a dermálnej toxicite.

8.	Trieda / kategória nebezpečnosti Výbušnín zahŕňa výbušné výrobky (pozri oddiel 2.1 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1272/2008 v platnom znení). Ak je známe množstvo výbušnej látky alebo zmesi obsiahnuté vo výrobku, sa zohľadní toto množstvo. Ak množstvo výbušnej látky alebo zmesi obsiahnuté vo výrobku nie je známe, sa za výbušninu považuje celý výrobok.

9.	Testovanie výbušných vlastností látok a zmesí je nevyhnutné len vtedy, ak sa pomocou skríningového postupu podľa dodatku 6 časti 3 Odporúčaní OSN pre prepravu nebezpečných tovarov, Príručka pre testy a kritériá (ďalej len „Príručka OSN pre testy a kritériá“) identifikuje ako látka alebo zmes s potenciálne výbušnými vlastnosťami.
Vysvetlivka: Viac usmernení v súvislosti s možnosťou nevykonať test možno nájsť v opise metódy A.14, pozri nariadenie (ES) č. 440/2008 z 30. mája 2008, ktorým sa ustanovujú testovacie metódy podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemických látok (REACH) (Ú. v. EÚ L 142, 31.05.2008) v platnom znení.

10.	Ak sú výbušniny podtriedy 1.4 vybalené alebo opätovne zabalené, musia sa zaradiť do položky P1a, pokiaľ sa nedokáže, že nebezpečnosť stále zodpovedá podtriede 1.4 v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008 v platnom znení.

11.1	 Horľavé aerosóly sa klasifikujú v súlade s osobitným predpisom) . „Mimoriadne horľavé“ a „horľavé“ aerosóly podľa  osobitného predpisu69) zodpovedajú horľavým aerosólom kategórie 1 alebo kategórie 2 nariadenia (ES) č. 1272/2008 v platnom znení.

11.2	 Táto položka sa môže použiť iba vtedy, ak sa preukáže, že aerosólový rozprašovač neobsahuje horľavé plyny kategórie 1 alebo 2, ani horľavé kvapaliny kategórie 1. 

12.	Podľa bodu 2.6.4.5 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1272/2008 v platnom znení sa kvapaliny s teplotou vzplanutia viac ako 35 °C nemusia klasifikovať v kategórii 3, ak sa dosiahli negatívne výsledky v teste neprerušenej horľavosti L.2, podľa Príručky OSN pre testy a kritériá, časti III oddielu 32. Neplatí to však pri zhoršených podmienkach, ako je vysoká teplota alebo tlak, a z tohto dôvodu sa takéto kvapaliny zahŕňajú do tejto položky.

13.	Dusičnan amónny (5 000/10 000): hnojivá schopné samovoľného rozkladu
Vzťahuje sa na viaczložkové hnojivá na báze dusičnanu amónneho (viaczložkové hnojivá obsahujúce dusičnan amónny s fosforečnanom alebo uhličitanom draselným), ktoré sú schopné samovoľného rozkladu podľa skúšky „Trough Test“ OSN (pozri príručku OSN pre testy a kritériá, časť III, pododdiel 38.2) a v ktorých obsah dusíka z dusičnanu amónneho je:
—	15,75 hmotnostných % až 24,5 hmotnostných % a ktoré neobsahujú spolu viac ako 0,4 % horľavých/organických látok alebo ktoré spĺňajú požiadavky prílohy III-2 k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 z 13. októbra 2003 o hnojivách (Ú. v. EÚ L 304, 21.11.2003) v platnom znení,,
—	najviac 15,75 hmotnostných %, bez obmedzenia obsahu horľavých látok.
—	Vysvetlivky: 1.Obsah dusíka z dusičnanu amónneho 15,75 hmotnostných % zodpovedá 45 % dusičnanu amónneho.
—	2. Obsah dusíka z dusičnanu amónneho 24,5 hmotnostných % zodpovedá 70 % dusičnanu amónneho.

14.	Dusičnan amónny (1 250/5 000): kvalita hnojív
Vzťahuje sa na jednozložkové hnojivá na báze dusičnanu amónneho a viaczložkové hnojivá na báze dusičnanu amónneho, ktoré spĺňajú požiadavky prílohy III-2 k nariadeniu (ES) č. 2003/2003 a v ktorých obsah dusíka z dusičnanu amónneho je:
—	viac ako 24,5 hmotnostných % s výnimkou zmesí jednozložkových hnojív na báze dusičnanu amónneho s dolomitom, vápencom alebo uhličitanom vápenatým s čistotou aspoň 90 %,
—	viac ako 15,75 hmotnostných %  ak ide o zmesy dusičnanu amónneho a síranu amónneho,
—	viac ako 28 hmotnostných %  ak ide o zmesy jednozložkových hnojív na báze dusičnanu amónneho s dolomitom, vápencom alebo uhličitanom vápenatým s čistotou aspoň 90 %.
Vysvetlivka: 
Obsah dusíka z dusičnanu amónneho 28 hmotnostných % zodpovedá 80 % dusičnanu amónneho.

15.	Dusičnan amónny (350/2 500): technický
Vzťahuje sa na dusičnan amónny a zmesi dusičnanu amónneho, v ktorých obsah dusíka z dusičnanu amónneho je:
—	24,5 hmotnostných % až 28 hmotnostných % a ktoré neobsahujú viac ako 0,4 % horľavých látok,
—	viac ako 28 hmotnostných % a ktoré neobsahujú viac ako 0,2 % horľavých látok.
Vzťahuje sa aj na vodné roztoky dusičnanu amónneho, v ktorých je koncentrácia dusičnanu amónneho väčšia ako 80 hmotnostných %.

16.	Dusičnan amónny (10/50): materiál „off-spec“ (bližšie neurčený) a hnojivá, ktoré nevyhovujú testu na odolnosť proti výbuchu 
Vzťahuje sa na:
—	materiál vyradený počas výrobného procesu a na dusičnan amónny a zmesi dusičnanu amónneho, jednozložkové hnojivá na báze dusičnanu amónneho a viaczložkové hnojivá na báze dusičnanu amónneho uvedené v poznámkach 14 a 15, ktoré koncový používateľ vracia alebo vrátil výrobcovi, ktoré sa vracajú alebo sa vrátili na dočasné uskladnenie alebo spracovateľskému podniku na prepracovanie, recykláciu alebo spracovanie na bezpečné používanie, pretože už nezodpovedajú špecifikáciám v poznámkach 14 a 15,
—	hnojivá uvedené v poznámke 13 prvej zarážke a poznámke 14, ktoré nespĺňajú požiadavky prílohy III-2 k nariadeniu (ES) č. 2003/2003.

17.	Dusičnan draselný (5 000/10 000)
Vzťahuje sa na viaczložkové hnojivá na báze dusičnanu draselného (vo forme perličiek alebo granúl), ktoré majú rovnaké nebezpečné vlastnosti ako čistý dusičnan draselný. 

18.	Dusičnan draselný (1 250/5 000)
Vzťahuje sa na viaczložkové hnojivá na báze dusičnanu draselného (v kryštalickej forme), ktoré majú rovnaké nebezpečné vlastnosti ako čistý dusičnan draselný.

19.	Upravený bioplyn
Upravený bioplyn sa môže klasifikovať podľa položky 18 časti 2 prílohy I, ak bol spracovaný v súlade s platnými normami pre vyčistený a upravený bioplyn so zaručením rovnakej kvality, akú má zemný plyn vrátane obsahu metánu a pokiaľ obsahuje najviac 1 % kyslíku.

20.	Polychlórované dibenzofurány a polychlórované dibenzodioxíny
Množstvo polychlórovaných dibenzofuránov a polychlórovaných dibenzodioxínov sa vypočíta pomocou týchto faktorov:

Faktory toxickej ekvivalencie (TEF) – WHO 2005	
2,3,7,8-TCDD	1	2,3,7,8-TCDF	0,1	
1,2,3,7,8-PeCDD	1	2,3,4,7,8-PeCDF	0,3	
		1,2,3,7,8-PeCDF	0,03	
				
1,2,3,4,7,8-HxCDD	0,1			
1,2,3,6,7,8-HxCDD	0,1	1,2,3,4,7,8-HxCDF	0,1	
1,2,3,7,8,9-HxCDD	0,1	1,2,3,7,8,9-HxCDF	0,1	
		1,2,3,6,7,8-HxCDF	0,1	
1,2,3,4,6,7,8-HpCDD	0,01	2,3,4,6,7,8-HxCDF	0,1	
				
OCDD	0,0003	1,2,3,4,6,7,8-HpCDF	0,01	
		1,2,3,4,7,8,9-HpCDF	0,01	
				
		OCDF	0,0003	
(T = tetra, P = penta, Hx = hexa, Hp = hepta, O = octa.)
Zdroj – Van den Berg a kol.: The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds.

21.	V prípadoch, kde je táto nebezpečná látka zahrnutá do kategórie P5a horľavá kvapalina alebo P5b horľavá kvapalina, uplatňujú sa na účely tohto zákona najnižšie prahové množstvá.

Príloha č. 2 k zákonu č. .../2015 Z. z.

INFORMÁCIE PRE VEREJNOSŤ PODĽA § 14  ODSEK 1 A 2

Informácia pre verejnosť podľa § 14 odsek 1 a 2 obsahuje:

(1)	ak ide o  podnik kategórie A alebo o podnik kategórie B

a)	názov a adresu podniku,
b)	obchodné meno a sídlo prevádzkovateľa,
c)	informácie o splnení požiadaviek podľa § 4,
d)	informácie o súčasnej činnosti podniku,
e)	informácie o nebezpečných látkach prítomných v podniku vrátane ich všeobecného názvu a podľa potreby aj ich klasifikáciu s uvedením ich základných nebezpečných vlastností,
f)	všeobecné informácie o spôsobe varovania verejnosti, ktorá môže byť dotknutá závažnou priemyselnou haváriou, o jej vhodnom správaní ak ide o  závažnú  priemyselnú haváriu alebo odkaz na miesto, kde sú tieto informácie dostupné elektronicky,
g)	dátum poslednej kontroly podniku podľa § 23 alebo odkaz na miesto, kde sú tieto informácie dostupné elektronicky,
h)	údaje o tom, kde možno získať podrobnejšie informácie v súlade s § 14 ods. 7 a 8,  vrátane odkazu na Informačný systém prevencie závažných priemyselných havárií.   

(2)	ak ide o podnik kategórie B okrem informácií uvedených v odseku 1 aj

a)	všeobecné informácie týkajúce sa charakteru nebezpečenstva závažných priemyselných havárií vrátane ich možných účinkov na zdravie ľudí, životné prostredie a majetok a súhrnných údajov o hlavných typoch scenárov závažných priemyselných havárií a opatreniach na ich zdolanie,
b)	informácie o splnení požiadaviek vyplývajúcich z § 7,
c)	informácie o plnení povinností vyplývajúcich z osobitného predpisu)  a informácie o postupe základných zložiek integrovaného záchranného systému a ostatných zložiek integrovaného záchranného systému podľa osobitného predpisu,)
d)	informácie z plánu ochrany obyvateľstva ,
e)	informácie o prípadných cezhraničných účinkoch závažných priemyselných havárií.

 Príloha č. 3 k zákonu č. .../2015 Z. z.

Kritériá na oznamovaniE závažnej priemyselnej havárie  
Európskej komisii podľa § 16 ods. 6 

Každú závažnú priemyselnú haváriu podľa odseku 1 alebo ktorá má aspoň jeden z následkov  uvedených v odsekoch 2 až 5 ministerstvo oznámi Európskej komisii.

(1)	Nebezpečné látky

Akýkoľvek únik, požiar alebo výbuch nebezpečnej látky v množstve najmenej 5 % z prahovej hodnoty uvedenej v treťom stĺpci prvej časti  alebo v treťom stĺpci druhej časti prílohy č. 1.
  
(2)	Zranenie osôb a poškodenie nehnuteľností:
a)	smrť osoby,
b)	zranenie najmenej šiestich osôb v podniku a ich hospitalizácia minimálne na 24 hodín,
c)	zranenie aspoň jednej osoby mimo územia podniku a jej hospitalizácia minimálne na 24 hodín,
d)	poškodenie aspoň jedného obydlia mimo územia podniku, ktoré sa stalo následkom havárie neobývateľným,
e)	nutnosť evakuácie alebo ukrytia osôb na čas dlhší ako dve hodiny, ak celkový súčin (počet osôb x hodiny) je najmenej 500,
f)	prerušenie dodávky pitnej vody, elektrickej energie, plynu alebo telefonického spojenia na čas dlhší ako dve hodiny, ak celkový súčin (počet osôb x hodiny) je najmenej 1 000. 
   
(3)	Bezprostredné poškodenie životného prostredia
a)	trvalo alebo dlhotrvajúco poškodený prírodný biotop) (suchozemský) s rozlohou najmenej
1.	0,5 ha  ak ide o prírodný biotop európskeho významu a prírodného biotopu národného významu,2),
2.	10 ha ak ide o  rozptýlený prírodný biotop vrátane poľnohospodárskej pôdy,
 
b)	závažné alebo dlhotrvajúce poškodenie prírodného biotopu) (vodného) s rozlohou najmenej
1.	10 km rieky alebo kanálu,
2.	1 ha jazera, rybníka alebo vodnej nádrže,

c)	závažné poškodenie alebo znečistenie vodonosnej vrstvy (kolektora) alebo podzemnej vody s rozlohou najmenej 1 ha. 
 
(4)	Škoda na majetku
a)	škody na majetku v podniku najmenej 2 000 000 EUR,
b)	škody na majetku mimo podniku najmenej 500 000 EUR.

(5)	Cezhraničné účinky
Každá závažná priemyselná havária s prítomnosťou nebezpečných látok s cezhraničnými účinkami.

Ministerstvo môže Európskej komisii oznámiť aj závažné priemyselné havárie alebo prípady, keď takmer došlo k závažnej priemyselnej havárii, ktoré nespĺňanú vyššie uvedené kritériá, ale považuje ich za technicky zaujímavé z hľadiska prevencie závažných priemyselných havárií a obmedzovania ich následkov. 

Príloha č. 4 k zákonu č. .../2015 Z. z.

Informácie ZASIELANÉ EURÓPSKEJ KOMISII na posúdenie MOŽNOSTI VYLÚČENIA nebezpečnEJ LÁTKY  Z PRÍLOHY Č. 1 PODĽA § 22

Informácie zasielané Európskej komisii na posúdenie vlastností spôsobujúcich nebezpečnosť pre zdravie, fyzikálnu nebezpečnosť a nebezpečnosť pre životné prostredie pre konkrétnu nebezpečnú látku obsahujú:
a)	úplný zoznam vlastností potrebných na posúdenie potenciálnej nebezpečnosti látky spôsobovať fyzikálne, zdravotné alebo environmentálne poškodenie,
b)	fyzikálne a chemické vlastnosti (napr. molekulová hmotnosť, tlak pár, základná toxicita, teplota varu, reaktivita, viskozita, rozpustnosť a iné súvisiace vlastnosti),
c)	vlastnosti spôsobujúce nebezpečnosť pre zdravie a fyzikálnu nebezpečnosť (napr. reaktivita, horľavosť, toxicita spolu s ďalšími faktormi, napr. spôsob prenikania do tela, pomer zranení k úmrtnosti a dlhodobé účinky a iné súvisiace vlastnosti),
d)	vlastnosti spôsobujúce nebezpečnosť pre životné prostredie (napr. ekotoxicita, perzistencia, bioakumulácia, potenciálne dlhodobé riziko pre životné prostredie a iné súvisiace vlastnosti), 
e)	klasifikáciu látky alebo zmesi podľa osobitného predpisu,) ak je dostupná,
f)	informácie o špecifických prevádzkových podmienkach látky (napr. teplota, tlak a ostatné súvisiace podmienky), za ktorých sa nebezpečná látka skladuje, používa alebo môže byť prítomná ak ide o  predvídateľnú neštandardnú prevádzku alebo  ak ide o haváriu (udalosť), napr. požiar.

Príloha č. 5 k zákonu č. .../2015 Z. z.

Registračné
číslo
XXXX
titul, meno, priezvisko

Vzor pečiatky špecialistu na prevenciu závažných priemyselných havárií.

Príloha č. 6 k zákonu č. .../2015 Z. z.

ZOZNAM PREBERANÝCH PRÁVNE ZÁVÄZNÝCH AKTOV EURÓPSKEJ ÚNIE

1.	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ zo 4. júla 2012 o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok, ktorou sa mení a dopĺňa a následne zrušuje smernica Rady 96/82/ES (Ú. v. EÚ L 197, 24.7.2012).