Dôvodová  správa
A. Všeobecná časť

	Národná koncepcia informatizácie verejnej správy ako strategický dokument obsahuje princípy budovania e-Governmentu a zavádzania elektronických služieb na Slovensku. Vychádza zo Stratégie informatizácie verejnej správy. Stanovuje princípy, priority a architektúru integrovaných informačných systémov verejnej správy s cieľom zabezpečiť bezproblémovú interoperabilitu a nezávislosť na technologických platformách. Jedným z ťažiskových kameňov tejto reformy je aj vytvorenie základných registrov pre údaje, s ktorými prichádzajú do styku orgány verejnej moci pri výkone svojej pôsobnosti. Tieto registre majú v nich obsiahnuté údaje sprístupňovať pre spomínané orgány verejnej moci a pre fyzické osoby a právnické osoby za podmienok v nich ustanovených. Register adries je jedným zo spomínaných základných registrov.
Hlavným cieľom návrhu zákona je vytvoriť legislatívny rámec pre zriadenie registra adries ako informačného systému verejnej správy, evidujúceho adresy a adresné body bytových a nebytových budov, ako referenčných údajov, teda údajov o ktorých vierohodnosti nemožno pochybovať, pretože vznikajú zo základných evidencií orgánov, ktoré ich budú poskytovať registru adries.
	Prijatie návrhu zákona je jednou z podmienok, aby mohol vzniknúť referenčný register, popisujúci umiestnenie vstupov bytových a nebytových budov, a to tak slovným označením, ako aj vizualizáciou na mapovom podklade.
	Navrhovaná zákonná úprava zriaďuje register adries a definuje pojem „adresa“ tak, aby pri aplikácii tohto zákona mali orgány verejnej správy prehľad o budovách, ich umiestnení, vstupoch do nich pri vykonávaní svojich právomocí a úloh podľa osobitných zákonov. Úprava má aj významný vplyv na činnosť zložiek záchranného systému pri záchrane životov, pri ochrane majetku napr. v súvislosti s požiarmi či inými udalosťami vyvolanými pôsobením prírodných živlov. 
	Navrhuje sa zavedenie nového inštitútu, ktorým je adresný bod, ako geopriestorový údaj, označujúci polohu vstupu do bytovej a nebytovej budovy v priestore. Návrh tiež obsahuje úpravu mechanizmu poskytovania údajov z registra adries a úlohy štátnych orgánov a územnej samosprávy pri zhromažďovaní údajov o adresách a v prechodných ustanoveniach upravuje mechanizmus a časové lehoty, v ktorých bude potrebné do registra vložiť údaje. Toto bude základom stavby registra, pričom od účinnosti zákona budú orgány verejnej správy, právnické osoby a fyzické osoby povinné oznamovať údaje, ktoré patria do registra v súvislosti s novými stavbami alebo ich prestavbou.
	Prijatie navrhovanej úpravy však vyvolá potrebu zmeny a doplnenia viacerých zákonov, ktoré majú vzťah k registru adries.
	V osobitných článkoch sa preto navrhujú zmeny v súvisiacich zákonoch, ktorými sú
•	zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov,
•	zákon č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov,
•	zákon č. 324/2011 Z. z. o poštových službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

V nadväznosti na elektronizáciu verejnej správy sa novelizuje aj zákon č. 224/2006 Z. z. o občianskych preukazoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, v ktorom sa umožňuje elektronicky požiadať o vydanie nového občianskeho preukazu pri skončení doby jeho platnosti, pri zmene trvalého pobytu, ako aj elektronicky oznámiť stratu alebo odcudzenie občianskeho preukazu.

Vplyv návrhu zákona na rozpočet verejnej správy, na podnikateľské prostredie, na sociálne prostredie, vplyv na životné prostredie a vplyv na informatizáciu spoločnosti je uvedený v doložke vybraných vplyvov.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. ako aj v súlade s právom Európskej únie. 

B. Osobitná časť

K čl. I

K § 1:
Ustanovenie vymedzuje predmet úpravy návrhu zákona, a to tak vo vzťahu k zriadeniu registra adries, ako aj k povinnostiam orgánov verejnej moci vo vzťahu k tomuto registru.

K § 2:
Ide o jedno zo základných definičných ustanovení, ktoré definuje pojem „adresa“ na účely tohto zákona. Dôležitým východiskom je vnímanie adresy vo vzťahu k hlavnému vstupu do budovy alebo ak má budova viac vstupov s určeným orientačným číslom, vo vzťahu ku každému takémuto vstupu. Z tohto východiska vyplýva viazanie momentu vzniku a zániku adresy odlišne pre prípady jedného vstupu s orientačným číslom a viacerých takýchto vstupov. Jedna budova tak môže mať viacero adries, pričom rozdiely budú v takomto prípade v orientačnom čísle a adresnom bode.
Pojem „adresa“ pozostáva z údajov, ktoré vyplývajú z administratívno-správneho usporiadania Slovenskej republiky, z údajov viažucich sa na polohu budovy v obci a na jej označenie súpisným a orientačným číslom, ako aj z adresného bodu, ako priestorového údaja. Takáto definícia zodpovedá potrebe presného určenia polohy vstupu do budovy v priestore.

K § 3:
Novým inštitútom v právnom poriadku sú „adresný bod“ a „geografická os ulice“. Ide o priestorové údaje, vyjadrené v priestorových súradniciach geodetického referenčného systému.
Vychádzajúc z vnímania adresy vo vzťahu k vstupu do budovy sa navrhuje, aby aj adresný bod označoval v priestore práve polohu tohto vstupu, vo väzbe na príslušné orientačné číslo.
Údaje adresného bodu budú získavané v rámci zamerania adresného bodu, ktoré zabezpečuje stavebník, a to pred podaním žiadosti o určenie súpisného čísla a orientačného čísla. Predpokladá sa, že stavebník si objedná vyhotovenie adresného bodu súčasne s vyhotovením geometrického plánu, ktorý je podľa stavebného zákona povinný pripojiť k návrhu na vydanie kolaudačného rozhodnutia.
Údaje o geografickej osi ulice budú získavané od stavebníka v rámci prípravy všeobecne záväzného nariadenia obce o určení názvu ulice.

K § 4:
Predmetným ustanovením sa zriaďuje register adries, ako informačný systém verejnej správy podľa zákona č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorého správcom je Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“). Vychádzajúc z údajov obsiahnutých v adrese bude aj register adries pozostávať z časti obsahujúcej slovné vymedzenie adresy a z grafickej časti na mapovom podklade.

K § 5:
Okrem adresy a jej systémového identifikátora sa navrhuje, aby register adries obsahoval aj ďalšie, doplnkové údaje, ktoré nie sú súčasťou adresy, ale slúžia na bližšiu identifikáciu či už typu budovy, ku ktorej je adresa priradená, alebo obce či vojenského obvodu, v ktorom sa nachádza. Tieto údaje slúžia najmä na rozlišovanie medzi bytovými a nebytovými budovami. 
Grafická časť registra adries bude obsahovať vyznačenie jednotlivých adresných bodov na mapovom podklade, ako aj údaje o geografickej osi ulice. Ide o súbor údajov, ktoré majú slúžiť na zobrazenie vstupu do budovy v priestore.
Ku každej adrese sa bude uvádzať aj doplnkový údaj o územnom poštovom smerovacom čísle pre uľahčenie doručovania veľkými inštitucionálnymi používateľmi registra.

K § 6 a 7:
Ustanovenia § 6 obsahujú úpravu povinností ministerstva, obcí a poskytovateľa univerzálnej služby pri zápise, zmene, oprave a výmaze údajov z registra adries. Rozdelenie povinností vo vzťahu k jednotlivým typom údajov je založené na tom, kde tento údaj vzniká, alebo pri činnosti ktorého orgánu sa o ňom tento orgán dozvie ako prvý alebo ho svojou činnosťou vytvorí. Z tohto dôvodu sa ministerstvu ukladajú povinnosti vo vzťahu k údajom o územnosprávnom usporiadaní Slovenskej republiky a systémovému identifikátoru adresy a obciam vo vzťahu k údajom, o ktorých rozhoduje (orientačné číslo, súpisné číslo, názov ulice alebo verejného priestranstva) alebo ktoré sa pri svojej činnosti dozvie (adresný bod v rámci kolaudačného konania). Vo vzťahu k doplnkovým údajom bližšie identifikujúcim budovu sa na tento účel ukladajú povinnosti vlastníkom budov, spoločenstvu vlastníkov bytov a nebytových priestorov, alebo správcovi, oznamovať niektoré z týchto údajov obci. Účelom je uložiť povinnosti zápisu, zmeny, opravy a výmazu tomu orgánu, ktorý je najlepšie schopný tieto skutočnosti zistiť a vo validnej forme aj evidovať. 
Vzhľadom na to, že adresný bod zapisuje do registra adries obec, ukladá sa obci povinnosť vyznačiť ho zároveň aj v grafickej časti. Obdobne, keďže obec určuje orientačné čísla na ulici a tým pádom aj "tvar" ulice, ukladá sa obci povinnosť vyznačiť geografickú os ulice v grafickej časti registra adries a udržiavať ju v aktuálnom stave.
Osobitné postavenie majú budovy slúžiace na obranu štátu alebo stavby pre bezpečnosť štátu, ktorých zápis adries do registra adries podlieha súhlasu príslušného štátneho orgánu. Dôvodom je snaha o ochranu záujmov Slovenskej republiky na úseku obrany a bezpečnosti. 
Lehota na zápis, zmenu a výmaz údajov je ustanovená súčasne so vznikom, zmenou alebo zánikom tohto údaja. Vychádza sa pritom z predpokladu, že proces vzniku, zmeny a zániku údajov, zapísaných v registri adries, umožňuje takéto lehoty dodržať.
Poštové smerovacie číslo zapisuje poskytovateľ univerzálnej služby buď po oznámení vzniku, zmeny alebo opravy adresy ministerstvom alebo z vlastnej iniciatívy po zmenách vykonaných v číselníku poštových smerovacích čísiel.

K § 8:
Predmetné ustanovenie upravuje spôsob opravy zapísaných údajov, ak sa zistí, že nie sú v súlade so skutočným stavom alebo sú chybné z dôvodu zjavnej nesprávnosti podkladu, na základe ktorého boli zapísané. Navrhovaný mechanizmus právny poriadok Slovenskej republiky pozná aj dnes, napríklad ak ide o opravu údajov vedených v katastri nehnuteľností.

K § 9:
Navrhovaná úprava predstavuje výnimku pre obce, ktoré dlhodobo nie sú z objektívnych dôvodov schopné povinnosti podľa tohto zákona plniť, keďže nie sú na to technicky vybavené alebo nie sú prepojené na register adries. V takýchto prípadoch sa navrhuje, aby za obec predmetné povinnosti plnil okresný úrad, a to na žiadosť obce. Okresný úrad bude tým orgánom, ktorý bude posudzovať, či na strane obce skutočne existujú prekážky, ktoré plnenie povinnosti cez okresný úrad odôvodňujú. Pôsobnosť okresného úradu sa ustanovuje v súlade so zákonom o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

K § 10:
Úprava poskytovania údajov z registra adries sa navrhuje v troch úrovniach. Vo vzťahu k orgánu verejnej moci na účely plnenia úloh podľa osobitných zákonov pôjde o automatizované poskytovanie údajov vo forme elektronického odpisu - teda spôsob, ktorý umožní aj komunikáciu stroj-stroj. Vo vzťahu k iným osobám sa bude poskytovanie údajov spravovať všeobecnou úpravou zákona č. 275/2006 Z. z., teda elektronickým odpisom alebo listinným výstupom na žiadosť. Automatizovaný prístup je podmienený uzatvorením dohody s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky. Okrem týchto spôsobov bude ministerstvo zverejňovať právne nezáväzné údaje na svojom webovom sídle. Ide teda o obdobnú úpravu, akú poznajú aj existujúce registre a štátne evidencie.

K § 11:
Predmetné ustanovenie obsahuje sankcie pre prípad porušenia povinností podľa tohto zákona. 

K § 12:
Vzhľadom na to, že zápis, zmena, oprava a výmaz údajov z registra adries nie je rozhodovaním o právach, právom chránených záujmoch a povinnostiach osôb, navrhuje sa vylúčiť z pôsobnosti správneho konania. Správne konanie sa bude aplikovať len na ukladanie sankcií.

K § 13:
Keďže adresný bod a geografická os ulice je novým inštitútom, splnomocňuje sa ministerstvo na vydanie vykonávacieho právneho predpisu, ktorým ustanoví podrobnosti o ich vyjadrení v grafickej časti registra adries, ktorého cieľom bude najmä predchádzanie aplikačných problémov. Vydanie vykonávacieho predpisu sa navrhuje v spolupráci s Úradom geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky.

K § 14:
Prechodnými ustanoveniami sa navrhuje riešiť „prvé naplnenie“ registra adries údajmi podľa tohto zákona vo vzťahu k budovám a adresám, ktoré ku dňu účinnosti zákona už existujú. Vzhľadom na rozsah tejto činnosti sa navrhuje obdobie jedného roka, pričom táto povinnosť sa ukladá ministerstvu v súčinnosti s obcami. 

K čl. II

K bodom 1 a 2:
Účelom zmeny § 2 ods. 4 je spresnenie právnej úpravy v nadväznosti na ustálenú aplikačnú prax. Navrhuje sa demonštratívnym výpočtom ustanoviť, čo je inou zmenou územia obce a tiež vylúčiť potrebu súhlasu či žiadosti obce v prípade zmeny, ktorá je vyvolaná zmenou štátnej hranice. Pokiaľ ide o pôsobnosť v rozhodovaní o týchto zmenách, tak ako doteraz, bude patriť okresnému úradu v sídle kraja, pretože ide o všeobecnú vnútornú správu štátu.

K bodu 3:

Legislatívno-technická úprava súvisiaca s novou organizáciou miestnej štátnej správy, ustanovenou zákonom č. 180/2013 Z. z.

K bodu 4:
Zmeny v ustanoveniach o číslovaní budov sú dvojakého charakteru. Jednak v nadväznosti na úpravu adresy presnejšie definujú pôsobnosť obce na úseku číslovania budov a zosúlaďujú právny stav s potrebami aplikačnej praxe a platnou právnou terminológiou.
Okrem toho sa v nadväznosti na potrebu aktuálnosti údajov registra adries ukladá povinnosť osobe určenej v kolaudačnom rozhodnutí požiadať o určenie súpisného čísla a orientačného čísla do 30 dní odo dňa právoplatnosti kolaudačného rozhodnutia. Táto zmena má za cieľ dosiahnuť reálnu evidenciu existujúcich budov v registri adries. Nadväzne na túto povinnosť sa na účely zlepšenia orientácie na ulici a inom verejnom priestranstve ukladá povinnosť označiť budovu tabuľkou so súpisným a orientačným číslom.

K bodu 5:
Legislatívno-technická úprava súvisiaca s bodom 4.

K bodu 6:
Legislatívno-technická úprava súvisiaca s bodom 7. 

K bodu 7:
Predmetné ustanovenie obsahuje sankcie pre prípad porušenia povinností podľa tohto zákona. Sankcie sú odstupňované podľa závažnosti porušenej povinnosti. 

K bodu 8:
Prechodným ustanovením sa rieši splnenie novej povinnosti podľa § 2c ods. 3 vo vzťahu k už existujúcim stavbám.

K bodu 9: 
Legislatívno-technická úprava súvisiaca s novou organizáciou miestnej štátnej správy, ustanovenou zákonom č. 180/2013 Z. z. 

K čl. III

Vo vzťahu k zriadeniu registru adries, ako aj k povinnostiam orgánov verejnej moci vo vzťahu k tomuto registru adries, uloženú povinnosti obci zapisovať, meniť, vymazávať v registri adries údaje podľa § 2 ods. 1 písm. f) až i) zákona o registri adries, je potrebné vykonať zmenu aj v zákone č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.

K čl. IV

K bodu 1:
	Explicitne sa dopĺňa, že súčasťou systému organizovania verejnej poštovej siete je aj poštové smerovacie číslo. Potreba zadefinovania poštového smerovacieho čísla ako súčasti verejnej poštovej siete nadväzuje na zahrnutie poštového smerovacieho čísla do registra adries v zákone o registri adries. Definovanie poštového smerovacieho čísla vychádza z normy  STN 01 0141 Terminológia poštovej prevádzky. Súčasne sa rozlíši, o aký druh poštového smerovacieho čísla ide, a to v záujme eliminácie rizík spojených s nesprávnym smerovaním zásielok v prípade adries, kde sa okrem územného poštového smerovacieho čísla využíva aj špecifické, resp. individuálne poštové smerovacie číslo.

K bodu 2:
	Ide o technickú zmenu v číslovaní odsekov.

K čl. V

K bodom 1 a 13:
Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorou sa zavádza legislatívna skratka Ministerstva vnútra SR „ministerstvo“.

K bodom 2, 3 a 12:
Ide o legislatívno-technickú úpravy nadväzujúce na nový § 5a o prevzatí občianskeho preukazu.

K bodu 4:
Obdobne ako je tomu v zákone č. 647/2007 Z. z. o cestovných dokladoch navrhuje sa aj prevzatie občianskeho preukazu jednotne upraviť v samostatnom paragrafe. Podmienky prevzatia sa zosúlaďujú s prevzatím cestovných dokladov a vodičských preukazov, čiže aj občiansky preukaz bude môcť prevziať osoba blízka bez osvedčeného plnomocenstva, čím sa zníži ich administratívna záťaž. Návrhom sa taktiež rozširuje možnosť prevziať občiansky preukaz maloletých a mladistvých občanov o splnomocnenú osobu. Ak občan uvedie osobu, ktorá prevezme jeho občiansky preukaz, pri podaní žiadosti, nebude táto osoba potrebovať osvedčené plnomocenstvo. 

K bodu 5:
Ustanovenie rozširuje dôvody, na základe ktorých sa občanovi vydá nový občiansky preukaz prostredníctvom zastupiteľských úradov Slovenskej republiky v zahraničí, a to o poškodenie a zničenie občianskych preukazov.

K bodom 6 a 10:
Ustanovenie umožňuje občanom požiadať o vydanie občianskeho preukazu elektronicky prostredníctvom portálu Ministerstva vnútra SR. Takáto forma podania žiadosti bude možná najskôr 180 dní pred skončením platnosti občianskeho preukazu a pri zmene trvalého pobytu, avšak len vtedy, ak občan už mal vydaný občiansky preukaz s čipom. Podobu tváre a podpis v digitalizovanej forme bude možné použiť z už uložených fotografií a podpisov v niektorom zo systémov dokladov, ktoré spravuje Ministerstvo vnútra SR, čiže z evidencie občianskych preukazov, evidencie cestovných dokladov alebo z evidencie vodičských preukazov. Aby však fotografia a podpis mohli byť použité, nesmú byť staršie ako päť rokov, ak pôjde o občana staršieho ako 18 rokov, a nie staršie ako tri roky, ak pôjde o občana mladšieho ako 18 rokov. Prevzatie občianskeho preukazu, o ktorý občan požiadal prostredníctvom portálu, však bude možné len osobne a iba na okresnom riaditeľstve Policajného zboru, ktoré uviedol v žiadosti.

K bodu 7:
Neplatný bude okrem ohlásenej straty alebo odcudzenia, aj taký občiansky preukaz, ktorý bol nájdený a odovzdaný ako nález, pričom sa umožňuje stratu alebo odcudzenie ohlásiť aj prostredníctvom portálu ministerstva.

K bodu 8:
Obdobne ako je tomu pri cestovných dokladoch, navrhuje sa, aby neodovzdaný občiansky preukaz, ktorý je neplatný z dôvodu úmrtia, straty štátneho občianskeho alebo ukončenia trvalého pobytu na území SR, bol z dôvodu zamedzenia prípadného zneužitia evidovaný v informačných systémoch ako odcudzený. 

K bodu 9:
Rozširujú sa dôvody prijatia žiadosti o vydanie občianskeho preukazu prostredníctvom zastupiteľských úradov Slovenskej republiky v zahraničí o poškodenie a zničenie a zároveň sa ustanovujú dôvody, z ktorých je možné žiadať o vydanie nového občianskeho preukazu prostredníctvom portálu ministerstva.

K bodu 11:
Z dôvodu možnosti expresného vydania občianskeho preukazu do dvoch pracovných dní na žiadosť občana, je potrebné vypustiť povinnosť požiadať o nový občiansky preukaz najneskôr 30 dní pred uplynutím doby jeho platnosti.

K bodu 14:
Vzhľadom na evidenčné lístky občianskych preukazov a zosúladenie vydávania občianskych preukazov môžu občania, ktorí majú občianske preukazy vydané pred 1. júlom 2008, žiadať o vydanie nových občianskych preukazov bez ohľadu na ich platnosť len na okresnom riaditeľstve Policajného zboru v územnom obvode, v ktorom majú trvalý pobyt. Aplikačná prax odhalila nejednoznačné určenie žiadateľa o občiansky preukaz, ktorý môže požiadať o vydanie občianskeho preukazu len na okresnom riaditeľstve v územnom obvode, v ktorom má trvalý pobyt alebo ktorý môže požiadať o jeho vydanie kdekoľvek.

K čl. VI

Účinnosť sa navrhuje ustanoviť od 1. júla 2015.