Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	192  / 70 	
Počet vyhodnotených pripomienok	192 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	88  / 29 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	27  / 17 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	77  / 24 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
2 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
3 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
5 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
7 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	 	x 	
8 .	Mestský úrad Nitra 	 	 	 	x 	
9 .	Mestský úrad Trnava 	 	 	 	x 	
10 .	Mestský úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
11 .	Mestský úrad Žilina 	 	 	 	x 	
12 .	Mestský úrad Prešov 	 	 	 	x 	
13 .	Košický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
14 .	Bratislavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
15 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
16 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
17 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
18 .	Žilinský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
19 .	Mestský úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
20 .	Magistrát mesta Košice 	 	 	 	x 	
21 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	13 (13o,0z) 	 	 	 	
23 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
24 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
25 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
26 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
27 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov v Slovenskej republike 	 	 	 	x 	
29 .	Združenie samosprávnych krajov v SR 	 	 	 	x 	
30 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
31 .	Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM) 	13 (6o,7z) 	 	 	 	
32 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
33 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
34 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
35 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
36 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
37 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
38 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
39 .	Magistrát hlavného mesta SR 	 	 	 	x 	
40 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
41 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
42 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
43 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	 	 	 	x 	
44 .	Liga za ľudské práva 	53 (3o,50z) 	 	 	 	
45 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
46 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
47 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
48 .	Ústavný súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
49 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
50 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	24 (17o,7z) 	 	 	 	
51 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
52 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
53 .	Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov, Regionálny zastupiteľský úrad pre strednú Európu 	 	 	 	x 	
54 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
55 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
56 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
57 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
58 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
59 .	Štátna pokladnica 	 	 	x 	 	
60 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
61 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
62 .	Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. 	 	 	x 	 	
63 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
64 .	Verejnosť 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
65 .	SAIA, n.o. 	5 (0o,5z) 	 	 	 	
66 .	Marginal 	21 (21o,0z) 	 	 	 	
67 .	Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	21 (21o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	192 (122o,70z) 	0 (0o,0z) 	20 	28 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
GP SR 	K čl. IV, nad rámec návrhu zákona 
V návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, navrhujeme v § 121 ods. 3 slová „odpis z registra trestov“ nahradiť slovami „odpis registra trestov“. 

Podľa § 13 a § 14 ods. 2 písm. a) zákona č. 330/2007 Z. z. o registri trestov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa používa pojem „odpis registra trestov“ a nie „odpis z registra trestov“. 
 	O 	A 	 	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony  
KOZ SR k návrhu nemá pripomienky. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I  
V bode 45 je potrebné opraviť citáciu smernice 2013/32/EÚ a smernice 2013/33/EÚ v súlade s bodmi 6 a 8 Prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. Úplnú citáciu smernice 2013/32/EÚ je potrebné uviesť nasledovne: „Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/32/EÚ z 26. júna 2013 o spoločných konaniach o poskytovaní a odnímaní medzinárodnej ochrany (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013).“ Úplnú citáciu smernice 2013/33/EÚ je potrebné uviesť nasledovne: „Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 180, 29.06.2013).“ 
Rovnako je potrebné opraviť citáciu smernice 2013/32/EÚ a smernice 2013/33/EÚ aj v doložke zlučiteľnosti. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. II 
V úvodnej vete je potrebné nahradiť slová „zákona č. 5/1998 Z. z.“ slovami „zákona č. 225/1998 Z. z.“.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. IV  
1. V bode 1 v poznámke pod čiarou k odkazu 21a je potrebné nahradiť slová „nariadenia (ES) 562/2006“ slovami „nariadenia (ES) č. 562/2006“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. IV  
2. V čl. IV bode 4 sú uvedené poznámky pod čiarou k odkazom 48 a 49, ktoré obsahujú skrátenú citáciu zákona č. 5/2004 Z. z. Chceli by sme upozorniť predkladateľa na to, že v texte zákona č. 404/2011 Z. z. nie je nikde uvedená úplná citácia zákona č. 5/2004 Z. z. Preto navrhujeme, aby predkladateľ uviedol zákon č. 404/2011 Z. z. do súladu s bodom 22 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
1. V bode 3 písmene a) je potrebné opraviť citáciu nariadenia (EÚ) č. 604/2013 tak, že za slová „v jednom z členských štátov“ sa vložia slová „(prepracované znenie)“. Požadovaná zmena vyplýva z bodu 8 Prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
2. V bode 3 písmene a) žiadame doplniť medzi sekundárne právo Európskej únie prijaté po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ o normách pre oprávnenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva mať postavenie medzinárodnej ochrany, o jednotnom postavení utečencov alebo osôb oprávnených na doplnkovú ochranu a o obsahu poskytovanej ochrany (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 337, 20.12.2011). 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
3. V bode 3 písmene a) doložky zlučiteľnosti je potrebné opraviť citáciu smernice 2004/81/ES tak, že za slová „s príslušnými orgánmi“ sa vložia slová „(Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 19/zv. 7);“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľkám zhody 
V tabuľkách zhody žiadame uviesť do súladu text citovaných právnych predpisov s ich aktuálnym znením. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody k smernici 2013/32/EÚ 
1. Pri čl. 8 ods. 2 smernice 2013/32/EÚ je potrebné v stĺpci 4 nahradiť slová „Zákon č. 404/2011 Z. z.“ slovami „Zákon č. 480/2002 Z. z.“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody k smernici 2013/32/EÚ 
2. Pri čl. 12 ods. 1 písm. a), čl. 23 ods. 1, čl. 25 ods. 4 a čl. 42 ods. 3 smernice 2013/32/EÚ je potrebné opraviť stĺpec 5 tabuľky zhody, nakoľko sa tu nachádza chybné označenie ustanovení slovenských právnych predpisov, v ktorom sú uvedené články prebrané. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody k smernici 2013/33/EÚ 
1. Pri čl. 8 ods. 3 smernice 2013/33/EÚ je v stĺpci 5 a 6 tabuľky zhody duplicitne uvedený § 88a ods. 1 písm. c) až e) zákona č. 404/2011 Z. z. Uvedenú duplicitu je potrebné odstrániť. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody k smernici 2013/33/EÚ 
2. Pri preukazovaní súladu s čl. 14 ods. 3 smernice 2013/33/EÚ je potrebné opraviť stĺpec 5 tabuľky zhody, pretože obsahuje nesprávne označenie ustanovení zákona č. 245/2008 Z. z. v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody k smernici 2013/33/EÚ 
3. Žiadame preukázať transpozíciu čl. 28 ods. 1 smernice 2013/33/EÚ v tabuľke zhody. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 5 – v §3 ods.10 odporúčame slová „v odseku 2 alebo 8“ nahradiť slovami „v odseku 2 alebo odseku 8“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 11 – slová „za slovo „vrátiť“ vkladajú slová“ odporúčame nahradiť slovami „na konci pripájajú tieto slová:“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 34 – v §21 ods. 1 odporúčame slová „§13c ods.2 písm. d) alebo e)“ nahradiť slovami „§13c ods.2 písm. d) alebo písm. e)“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 37 – v §23d ods.2 odporúčame zvážiť správne číslo odkazu nad slovami „osobitného predpisu“. 	O 	A 	Odkaz bol prečíslovaný. 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
V úvodnej vete k čl. II odporúčame vypustiť v závere slová „mení a“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
K bodu 4 – slová „§49, §51“ odporúčame nahradiť slovami „§49, 51“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. IV 
K bodu 9 – slová „za slová „33 ods.1“ vkladajú slová „a ods.5“ a slová“ odporúčame nahradiť slovami „v prvej vete na konci pripájajú tieto slová: „a 5“ a v druhej vete slová“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. IV 
K bodu 12 – slová „za slová „štátneho príslušníka tretej krajiny“ vkladajú slová“ odporúčame nahradiť slovami „na konci pripájajú tieto slová:“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. IV 
K bodu 26 – začiatok znenia odporúčame upraviť „V §80 ods.7 sa...“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. IV 
K bodu 40 – slová „§88 a §88a“ odporúčame nahradiť slovami „§88 a 88a“. 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. III 
Upozorňujeme, že zákon č. 305/2005 Z. z. bol novelizovaný aj zákonom č. 219/2014 Z. z. a zákonom č. 310/2014 Z. z. Odporúčame preto doplniť čísla týchto zákonov aj do úvodnej vety tohto článku. 

Odôvodnenie: 
Legislatívna pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. IV bod 4 
Upozorňujeme, že v zákone č. 404/2011 Z. z. nie je v poznámkach pod čiarou nikde uvedený úplný názov zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Taktiež odporúčame v navrhovaných poznámkach pod čiarou k odkazom 48 a 49 slovo ,,23a)" upraviť na slovo ,,23a". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. I bod 37 
V novom § 23d ods. 1 odporúčame slová ,,§ 23 ods. 2,3" nahradiť slovami ,,§ 23 ods. 2 a 3". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. IV bod 39 
V tomto bode odporúčame slovo ,,slovami" nahradiť slovom ,,slovo". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka 	O 	A 	 	
IOM 	čl. IV bodu 5 [§ 31 ods. 3] 
Navrhujeme bod 5 vypustiť. 
Odôvodnenie: Znemožnenie držiteľom schengenských víz žiadať o niektoré druhy prechodného pobytu predstavuje neodôvodnene neprimerané administratívne zaťaženie žiadateľov o prechodný pobyt. V prípade žiadateľov o prechodný pobyt na účel zamestnania sa týmto ustanovením v zásade popiera pozitívny účinok ustanovení § 23 ods. 5 písm. b), d) a f), kedy títo zamestnanci môžu začať pracovať u špecifického zamestnávateľa ihneď po vstupe na územie SR a v prípade potreby práce dlhšej ako 90 dní žiadať o prechodný pobyt z územia SR. Navrhované znenie ich o túto možnosť pripraví, nakoľko by po uplynutí platnosti víz museli územie SR opustiť a žiadať o prechodný pobyt na zastupiteľskom úrade SR v zahraničí. Rovnako v prípade žiadateľov o prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny by navrhované znenie predstavovalo neodôvodnený zásah do ich práva na rodinný život, keďže odlúčenie od partnera/rodiča by sa v prípade obligatórnej žiadosti o prechodný pobyt z krajiny pôvodu/pobytu by predĺžilo z niekoľkých dní až na niekoľko mesiacov. 
 	Z 	A 	Pripomienka bola akceptovaná s tým, že držiteľ schengenských víz, ktorý si podá na území SR žiadosť o prechodný pobyt, nebude môcť požiadať o tolerovaný pobyt. Dôvodom je neúnosná situácia v praxi, kedy si štátni príslušníci tretích krajín v rámci krátkodobého pobytu podávajú na území SR žiadosti o prechodný pobyt a následne žiadajú o tolerovaný pobyt, čím si predĺžia pobyt nad rámec víz. Tým dochádza jednak k zneužitiu víz, ktoré nie sú prioritne určené na podávanie žiadostí o pobyt, a v neposlednom rade k zbytočnej administratívnej záťaži policajných útvarov, ktoré o žiadostiach rozhodujú, pretože sa musia súbežne zaoberať viacerými žiadosťami jedného žiadateľa. Štátni príslušníci tretích krajín, ktorí chcú na území SR požiadať o pobyt, mali by žiadosti podávať prioritne na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí a na územie SR pricestovať až po udelení povolenia na pobyt.  	
IOM 	čl. IV bodu 17 [§ 59 ods. 2] 
Navrhujeme bod 17 vypustiť. 
Odôvodnenie: Navrhované znenie je v rozpore s ustanovením § 84 ods. 7 písm. c), nakoľko fakticky oberá štátneho príslušníka tretej krajiny o možnosť žiadať o tolerovaný pobyt podľa ustanovenia § 58 ods. 2 pís. b). 
 	Z 	ČA 	Pripomienka bola čiastočne akceptovaná s tým, že cudzinec nebude môcť počas konania o administratívnom vyhostení požiadať o tolerovaný pobyt podľa iba podľa § 58 ods. 1. 	
IOM 	čl. IV bodu 27 [§ 86 ods. 3] 
Navrhujeme vypustiť poslednú vetu navrhovaného znenia odseku 3: „Písomné oznámenie podľa odseku 1 alebo odseku 2 nemožno preskúmať súdom.“ 
Odôvodnenie: Navrhované znenie môže byť v rozpore s právom na prístup k súdnej ochrane garantovanom v čl. 46 Ústavy SR. Napriek tomu, že právo na súdnu ochranu nie je absolútnym právom, k jeho obmedzeniu by malo dochádzať len výnimočne a to v prípade, ak takéto obmedzenie sleduje legitímny cieľ, ak existuje rozumný pomer medzi použitými prostriedkami a týmto cieľom a ak príslušná zákonná úprava zároveň dbá o to, aby sa takéto obmedzenie nemohlo použiť na iný než ustanovený cieľ. Máme za to, že v tomto prípade táto podmienka splnená nie je. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	čl. IV bodu 37 [§ 120 ods. 7] 
Navrhujeme vypustiť navrhované ustanovenie § 120 ods. 7. 
Odôvodnenie: Navrhované znenie predstavuje výrazný zásah do práva cudzinca na právnu pomoc a môže byť v rozpore s článkom 47 ods. 2 Ústavy SR. 
 	Z 	ČA 	Text § 120 ods. 7 bol preformulovaný a policajnému útvaru bola daná povinnosť informovať zvoleného zástupcu cudzinca pred vydaním rozhodnutia o administratívnom vyhostení cudzinca. Zástupca tak bude mať možnosť vždy sa vyjadriť k podkladu rozhodnutia. 	
IOM 	čl. IV bodu 38 [§ 121 ods. 5] 
Navrhujeme z navrhovaného znenia vypustiť text „so súhlasom ministerstva vnútra“. 
Odôvodnenie: Získavanie predchádzajúceho súhlasu Ministerstva vnútra SR by predstavovalo dodatočnú administratívnu záťaž pre žiadateľa a neprimerane predĺžilo proces vybavovania žiadosti. Z navrhovaného znenia nie je zrejmé, akým spôsobom by žiadateľ súhlas získaval, lehoty, v ktorých by ministerstvo súhlas vydávalo, či jeho forma. Ak považuje navrhovateľ takéto stanovisko za nevyhnutné, policajný útvar rozhodujúci o žiadosti má možnosť zabezpečiť si ho sám v rámci správneho konania, čo by aj zodpovedalo zásadám efektívnosti a hospodárnosti správneho konania. 
 	Z 	ČA 	Text § 121 ods. 5 bol preformulovaný tak, aby bolo zrejmé, že štátny príslušník tretej krajiny nebude musieť nikoho žiadať o súhlas.  	
IOM 	čl. IV bodu 4 
Navrhujeme znenie poznámky pod čiarou upraviť nasledovne: 
„48) § 23a) ods. 1 písm. w) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
49) § 23a) ods. 1 písm. z) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“ 
Odôvodnenie: Ide o legislatívno-technickú úpravu, t.j. zosúladenie so zákonom č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	O 	A 	 	
IOM 	čl. IV bodu 6 [§ 32 ods. 4] 
Navrhujeme vypustiť text „osvedčenie o živnostenskom oprávnení“. 
Odôvodnenie: Osvedčenie o živnostenskom oprávnení je rovnako dokladom potvrdzujúcim oprávnenie na podnikanie, preto je jeho špecifické uvádzanie zbytočné. 
 	O 	N 	Osvedčenie o živnostenskom oprávnení je rovnako uvedené v § 32 ods. 5 a je to z toho dôvodu, že zápis do Obchodného registra je možný až po udelení pobytu; živnostník, ktorý chce začať podnikať na území SR, by nemal čím preukázať účel pobytu.  	
IOM 	čl. IV bodu 8 [§ 34 ods. 3 písm. a)] 
Navrhujeme zmeniť text nasledovne: 
„V § 34 ods. 3 písm. a) sa čiarka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa slová: „to neplatí, ak účel pobytu preukázaný dokladom podľa § 32 ods. 5 zostal nezmenený.“.“ 
Odôvodnenie: Ak žiadateľ deklaroval účel pobytu v žiadosti o prechodný pobyt, nie je dôvodné žiadať duplicitne doklady ani v prípade prechodného pobytu na účel podnikania a zlúčenia rodiny. 
 	O 	A 	Text upravený. 	
IOM 	čl. IV bodu 10 [§ 34 ods. 11] 
Navrhujeme zmeniť text nasledovne: 
„V § 34 ods. 11 sa slová „odseku 4“ nahrádzajú slovami „odseku 5“.“ 
Odôvodnenie: Ide o legislatívno-technickú úpravu. 
 	O 	A 	 	
IOM 	čl. IV bodu 15 [§ 46 ods. 1 písm. b)] 
Na zavedenie tohto ustanovenia nenadväzuje žiadne ustanovenie v § 47, ktoré by stanovovalo, akým dokladom štátny príslušník tretej krajiny zverenie do osobnej starostlivosti preukazuje. 	O 	A 	Doplnený § 47 ods. 3. 	
IOM 	čl. IV bodu 21 [§ 74 ods. 2] 
Navrhujeme nasledujúce znenie § 74 odseku 2: 
„Cudzinecký pas oprávňujúci štátneho príslušníka tretej krajiny na vycestovanie vydá policajný útvar štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nemá vlastný platný cestovný doklad a ktorý nemožno zabezpečiť ani prostredníctvom zastupiteľského úradu štátu, ktorého je štátnym príslušníkom.“ 
Odôvodnenie: Navrhované znenie nerieši v celom rozsahu situácie, kedy sa štátny príslušník tretej krajiny ocitne na území SR bez cestovného dokladu (napr. z dôvodu straty cestovného dokladu, krádeže a pod.) a v SR nie je zastupiteľský úrad, ktorý by mu náhradný cestovný doklad vydal, resp. mu cestovný doklad vydať odmieta. Nami navrhované znenie rieši vákuum, v ktorom sa takýto cudzinec ocitá a umožňuje mu vycestovať z územia SR a vyriešiť túto situáciu v domovskej krajine. 
 	O 	N 	Účelom vydania cudzineckého pasu je riešenie situácie vymedzeného okruhu osôb; tento doklad sa nevydáva ako náhrada za stratený alebo odcudzený cestovný doklad.  	
IOM 	čl. IV nad rámec návrhu zákona k § 43 ods. 1 písm. a)  
§ 43 ods. 1 písm. a) znie: „ktorý je manželom štátneho občana Slovenskej republiky s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, rodičom maloletého štátneho občana Slovenskej republiky s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, osobou, ktorej bol maloletý štátny občan Slovenskej republiky s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky zverený do osobnej starostlivosti alebo závislým príbuzným v priamom rade štátneho občana Slovenskej republiky s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky,“ 
Odôvodnenie: Navrhované znenie vychádza z rozsudku Súdneho dvora (veľká komora) zo dňa 8. marca 2011 vo veci Gerardo Ruiz Zambrano proti Office national de l’emploi, C-34/09, v zmysle ktorého je okrem iného povinnosťou členského štátu udeliť rodičom maloletých občanov EÚ, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín pobyt na ich území tak, aby mali maloletí občania Únie možnosť účinne požívať podstatu práv, ktoré im zo statusu občana Únie vyplývajú. Slovenská republika v súčasnej dobe udeľuje rodičom maloletých občanov Slovenskej republiky, ktorí nie sú manželmi štátneho občana Slovenskej republiky s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky tolerovaný pobyt zmysle ustanovenia § 58 ods. 2 písm. b). Zo samotnej podstaty tolerovaného pobytu je však zrejmé, že držiteľ takéhoto pobytu nemôže maloletému dieťaťu – občanovi Slovenskej republiky, umožniť užívať podstatnú časť jeho práv, plynúcich mu z občianstva EÚ. Príkladom môže byť právo na voľný pohyb osôb, ktoré maloletý nemôže účinne požívať bez svojho rodiča. V prípade tolerovaného pobytu však ani rodič nemôže byť dieťaťu nápomocný, pretože vycestovaním zo Slovenskej republiky by jeho pobyt v zmysle ustanovenia § 60 písm. e) zanikol. 
 	Z 	N 	Ministerstvo vnútra SR rešpektuje práva maloletých občanov Únie; rozsudok Súdneho dvora aplikuje na konkrétne prípady priamo v praxi. 	
IOM 	čl. IV nad rámec návrhu zákona k § 73 ods. 6  
V § 73 ods. 6 sa pred text „osoba s dlhodobým pobytom EÚ“ vkladajú slová „trvalý pobyt –“. 
Odôvodnenie: Navrhujeme na doklad o pobyte vydaný štátnemu príslušníkovi tretej krajiny podľa § 52 ods. 1 uvádzať aj označenie „trvalý pobyt“. Z praxe vyplýva, že súčasná úprava je zmätočná nie len pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ale najmä sťažuje ich kontakt s inými orgánmi štátnej správy a inštitúciami. Napriek tomu, že zákonodarca nie je povinný riešiť neznalosť zákonov zamestnancov/pracovníkov iných orgánov štátnej správy, doplnenie ustanovenia by prispelo k predchádzaniu zmätočných situácii a k jednoduchšiemu uplatňovaniu práv štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré právny poriadok Slovenskej republiky priznáva osobám s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky. 
 	Z 	ČA 	V doklade o pobyte vydávanom štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorému bol udelený dlhodobý pobyt podľa § 52, sa uvádza druh povolenia "osoba s dlhodobým pobytom - ES" v súlade so smernicou Rady 2003/109/ES. Z tohto dôvodu sa nebude meniť § 73 ods. 6 zákona. Dlhodobý pobyt podľa § 52 je podľa § 42 ods. 2 zároveň trvalým pobytom. Keďže označenie druhu pobytu ako "dlhodobý" spôsobuje v praxi problémy, ak to dovolia technické možnosti, bude v doklade uvedené aj "trvalý pobyt".  	
MO SR 	Čl. I 
V úvodnej vete odporúčame za slovami „zákona č. 451/2008 Z. z.,“ doplniť slová „zákona č. 404/2011 Z. z.,“. 	O 	N 	V prípade zákona č. 404/2011 Z. z. nešlo o priamu novelu zákona č. 480/2002 Z. z. 	
MO SR 	Čl. I bod 24. 
Odporúčame slovo „označí“ nahradiť slovom „označuje“. 	O 	A 	 	
MO SR 	Čl. III 
V úvodnej vete odporúčame doplniť posledné novely právneho predpisu.  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 24 
V § 18a odporúčame slovo "potrebujúcim" nahradiť slovným spojením "ktorý potrebuje". 	O 	N 	Navrhovaný text považujeme za vhodný. 	
MZVaEZ SR 	K čl. IV, bod 14 
Za účelom zosúladenia praxe pri prijímaní žiadostí o trvalý pobyt na päť rokov navrhujeme ustanovenie § 44 ods. 1 zákona č. 404/2011 o pobyte cudzincov upraviť analogicky ako ustanovenie § 31 ods. 1 (žiadosť o prechodný pobyt). 
Prvú vetu § 44 ods. 1 navrhujeme upraviť nasledovne: 
„ (1) Žiadosť o udelenie trvalého pobytu na päť rokov podáva štátny príslušník tretej krajiny osobne na policajnom útvare alebo v zahraničí na zastupiteľskom úrade akreditovanom pre štát, ktorý mu vydal cestovný doklad, alebo na zastupiteľskom úrade akreditovanom pre štát, v ktorom má bydlisko, ak tento zákon neustanovuje inak; ak nie je takýto zastupiteľský úrad alebo v prípadoch hodných osobitného zreteľa určí ministerstvo zahraničných vecí po dohode s ministerstvom vnútra iný zastupiteľský úrad, na ktorom štátny príslušník tretej krajiny podá žiadosť o udelenie trvalého pobytu na päť rokov.“. 

 	O 	N 	Žiadateľ o trvalý pobyt môže podať žiadosť na ktoromkoľvek zastupiteľskom úrade, čo je pre neho priaznivejšia úprava. Akceptovaním pripomienky by sa táto možnosť značne zúžila. 	
MZVaEZ SR 	K doložke zlučiteľnosti právneho predpisu s právom EÚ 
Odporúčame uviesť úplnú špecifikáciu primárneho práva, v ktorom je problematika návrhu právneho predpisu upravená. Navrhujeme doplniť, že ide o tretiu časť Zmluvy o fungovaní EÚ. 	O 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K čl. I, bodu 1 (§ 2) 
V § 2 navrhujeme doplniť nové písmeno v), ktoré znie: 
v) žiadateľmi s osobitnými potrebami, tí žiadatelia o azyl, ktorí majú osobitné potreby a/alebo potrebujú osobitné procesné záruky a to z dôvodu, že ide najmä o osobu maloletú, osobu so zdravotným postihnutím, obeť obchodovania s ľuďmi, osobu staršia ako 65 rokov, tehotnú ženu, slobodného rodiča s maloletým dieťaťom, osobu, ktorá bola vystavená mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia; alebo o osobu, ktorú v odôvodnených prípadoch možno považovať za staršiu osobu považovať aj keď je mladšia ako 65 rokov. Ministerstvo vytvára vhodné podmienky pre skorú identifikáciu žiadateľov s osobitnými potrebami a zabezpečuje im poskytovanie primeranej podpory aby mohli využívať svoje práva a plniť povinnosti počas konania o azyle. 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že touto formuláciou dôjde k lepšej transpozícii ustanovení prepracovanej procedurálnej smernice vo vzťahu k žiadateľom s osobitnými potrebami (najmä čl. 24 prepracovanej procedurálnej smernice). Prepracovaná procedurálna smernica kladie dôraz na včasnú identifikáciu a poskytovanie pomoci a podpory žiadateľom s osobitnými potrebami a to vo všetkých aspektoch konania – t.j. vo vzťahu k prijímacím podmienkam, ale aj vo vzťahu k osobitným procesným zárukám. Keďže tieto záruky a potreby majú byť zisťované a chránené už od počiatku azylového konania, máme za to, že zavedením definície (príkladmej) osôb s osobitnými potrebami a upravenie tomu zodpovedajúcich povinností Ministerstva vnútra už v úvodných ustanoveniach zákona o azyle, prispeje k lepšej transpozícii prepracovanej procedurálnej smernice. Máme za to, že novela zákona o azyle, tak ako je v súčasnosti navrhnutá, nepredstavuje dostatočnú transpozíciu ustanovení prepracovanej procedurálnej smernice týkajúcich sa žiadateľov s osobitnými potrebami. 
 	Z 	ČA 	Máme za to, že nie je vhodné kumulovať žiadateľov s osobitnými potrebami a žiadateľov s osobitnými procesnými zárukami do jedného pojmu, pretože osobitné procesné záruky sa posudzujú individuálne a neviažu sa na kategóriu osôb; tieto dve skupiny žiadateľov sa nemusia vždy prekrývať. 
Do § 17ab bola dopracovaná definícia osoby, ktorá potrebuje osobitné procesné záruky. 
 	
Liga za ľudské práva 	K čl. I, bodu 5 (§ 3 ods. 9 až 11) 
Pripomienka k § 3 ods. 9: 
Zásadne nesúhlasíme so znením predmetného ustanovenia, ani so situáciou, ktorú zákonodarca chce týmto ustanovením vytvoriť. Chceme podotknúť, že zo Ženevského dohovoru jednoznačne vyplýva, že osoba, ktorá podá žiadosť o azyl je žiadateľom o azyl. Nie je možné ustanoviť v zákone domnienku, podľa ktorej sa takáto osoba, ktorá požiada o udelenie azylu na nepríslušnom útvare, považuje za žiadateľa o azyl len na niektoré účely. Osoba buď žiadateľom o azyl je, alebo nie je. Nie je tiež jasné, aký konkrétny úmysel má zákonodarca vytvorením takejto „doby na rozmyslenie“ a ako by sa v praxi toto zákonné ustanovenie uplatňovalo. V praxi je totiž na Slovensku možné vykonať v priebehu niekoľkých hodín transfer osoby, ktorá podá žiadosť o udelenie azylu na nepríslušnom útvare, na príslušný útvar a preto nie je potrebné poskytovať takýmto osobám „dobu na rozmyslenie“ žiadosti o azyl, ktorá nemá oporu ani v Ženevskom dohovore ani v práve EÚ. Pokiaľ ide o možnosť zaviesť proces registrácie, tak tento proces v podmienkach SR nemá význam, keďže SR nečelí masovému prílevu žiadateľov o azyl, kedy by neboli slovenské štátne orgány schopné okamžite spracovať žiadosť o azyl podanú štátnym orgánom. 
V záujme odstránenia rozporov, ktoré môže právna úprava priniesť navrhujeme, aby sa v zákone upravilo, že každé oddelenie hraničnej kontroly bude príslušné pre prijatie žiadosti o azyl. V minulosti nám bolo komunikované, že takáto úprava nepredstavuje technický problém ani zvýšené personálne a finančné náklady a toto riešenie bolo aj v minulosti do zákona navrhnuté. Preto žiadame o jeho zavedenie. Máme za to, že neexistuje žiaden dôvod, prečo by mali byť niektoré OHK príslušné na prijímanie žiadostí o azyl a iné nie. Táto situácia spôsobuje, že žiadatelia o azyl, ktorí sa dostavia na jedno z OHK, pričom ide práve o nepríslušné OHK, majú jednoducho smolu a napriek tomu, že prejavia svoj úmysel podať žiadosť o azyl bezprostredne po príchode na Slovensko, ich právne postavenie je určené tým, na ktoré konkrétne OHK sa dostavia, čo je podľa nás diskriminačné a neodôvodnené. 
V prípade, ak naša pripomienka nebude prijatá a navrhované ustanovenie bude ponechané v navrhovanom znení, alternatívne navrhujeme odstrániť bodku za slovom „ministerstvo“ a doplniť nasledujúce: 
„a UNHCR a Centrum právnej pomoci. Policajný útvar umožní takémuto cudzincovi prístup k organizáciám poskytujúcim poradenstvo a konzultácie žiadateľom o azyl a/alebo k právnemu zástupcovi a to poskytnutím písomnej informácie v jazyku, ktorému cudzinec rozumie alebo o ktorom sa odôvodnene predpokladá, že mu môže rozumieť. Prevzatie písomnej informácie potvrdí cudzinec svojím podpisom. Zároveň je policajný organ povinný informovať takéhoto cudzinca o možnosti kontaktovať UNHCR, Centrum právnej pomoci a organizácie poskytujúce poradenstvo a konzultácie žiadateľom o azyl a umožniť mu kontaktovať tieto organizácie ešte počas pobytu na policajnom útvare, o čom cudzinca poučí. Cudzinec potvrdí prevzatie poučenia a poskytnutie možnosti kontaktovať organizácie svojím podpisom.“ 
Uvedené navrhujeme z dôvodu, že práve cudzinec, ktorý požiada o azyl na nepríslušnom útvare a bude sa považovať na 3 dni za žiadateľa o azyl na vymedzené účely, by mal mať zabezpečený prístup k organizáciám, ktoré mu môžu pomôcť zorientovať sa v právnych predpisov a umožniť mu prijať informované rozhodnutie o tom, či, kde a kedy chce a môže podať žiadosť azyl. 

Pripomienka k § 3 ods. 10: 
Navrhujeme doplnenie nasledujúcej vety: Podrobnosti o organizácii takéhoto školenia ustanoví osobitný predpis. 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že by podzákonná norma mala upraviť podrobnosti týkajúce sa školení. 

Pripomienka k § 3 ods. 11: 
Navrhujeme doplniť v prvej vete slová „b)“ a „a ods. 8“, čiže prvá veta pred bodkočiarkou bude znieť takto: „útvar uvedený v odseku 2 písm. a) b), a c) a ods. 8 umožní organizáciám a osobám poskytujúcim žiadateľom poradenstvo a konzultácie prístup k žiadateľom nachádzajúcim sa na hraničných priechodoch alebo v tranzitných priestorov medzinárodného letiska;“ 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že prístup k žiadateľom by mal byť umožnený aj v prípade, ak ide o osoby, ktoré sa podľa konštrukcie v § 3 ods. 8 majú považovať za žiadateľov o azyl, je potrebné zaručiť, aby tieto osoby mali prístup k organizáciám poskytujúcim poradenstvo a konzultácie a to o to viac, že v tomto prípade by sa s takýchto žiadateľov o azyl oficiálne nestávali žiadatelia o azyl „v plnom rozsahu“ ale len na vymedzené účely. Je preto nutné považovať ich za osoby, ktoré potrebujú osobitné procesné podmienky a záruky a preto je nevyhnutné zabezpečiť im prístup k organizáciám, ktoré poskytujú žiadateľom o azyl poradenstvo a konzultácie. 

Pripomienka č. 2 k § 3 ods. 11: 
Navrhujeme doplniť poslednú vetu v znení: 
„Ak sa prístup obmedzí alebo neumožní, príslušný policajný útvar vydá o obmedzení alebo neumožnení prístupu rozhodnutie. Proti rozhodnutiu je možné podať odvolanie. (doplniť aj odkaz na Správny poriadok)“. 

Považujeme za prirodzené, že ak dôjde k obmedzeniu alebo neumožneniu vykonávania práva, ktoré zavádza § 3 ods. 11, musí policajný orgán o tomto vydať rozhodnutie, ktoré je možné preskúmať nadriadeným orgánom a následne súdom. Tento prístup posilňuje princíp právnej istoty oboch strán a je v súlade so Správnym poriadkom a právnym poriadkom SR. 
 	Z 	N 	k § 3 ods. 9 - Ministerstvo vnútra neuvažuje v súčasnej dobe o rozšírení príslušných oddelení hraničnej kontroly Policajného zboru na prijatie žiadosti o azyl, nakoľko by hrozilo zníženie akcieschopnosti Policajného zboru pri zabezpečovaní kontroly hraníc Slovenskej republiky. 

Toto ustanovenie je predmetom rozporu. 

K § 3 ods. 10 - podrobnosti týkajúce sa školení budú upravené interným predpisom. 

K § 3 ods. 11 - navrhovanú úpravu nepovažujeme za potrebnú; nepríslušný orgán vždy osobu poučí, ktorý orgán je príslušný na prijatie vyhlásenia. Prístup potenciálneho žiadateľa k organizáciám a osobám poskytujúcim žiadateľom poradenstvo a konzultácie nie je obmedzený. 

K § 3 ods. 11 – návrh je v súlade so smernicou 
 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 480/2002 o azyle Z. z. k § 6 ods. 6 
Navrhujeme doplniť nasledovnú vetu: “Zároveň zamestnanec ministerstva, ktorý vedie pohovor, umožní opatrovníkovi alebo poručníkovi klásť otázky a uvádzať pripomienky.” 
Odôvodenie: Uvedené doplnenie predpokladá revidovaná Procedurálna smernica v čl. 25 ods. 1 písm. b). 
 	Z 	A 	Text bol upravený vo vzťahu k maloletým bez sprievodu. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. I, bodom 20 a 21 [§ 12 ods. 2 písm. g) a písm. j)] 
Navrhujeme vypustiť ustanovenie § 12 ods. 2 písm. g). 
Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme s navrhovaným znením predmetného ustanovenia a to z dôvodu, že podanie opakovanej žiadosti o azyl bez toho, aby došlo k podstatnej zmene skutkových okolností prípadu je už sankcionované v § 11 ods. 1 písm. f). Z tohto dôvodu si myslíme, že uvedená právna úprava je postačujúca. V prípade, ak dôjde k podaniu opakovanej žiadosti o azyl z dôvodu, že sa zmenili podstatné okolnosti prípadu, malo by dôjsť k novému preskúmaniu žiadosti o azyl a rozhodnutiu v merite veci a účastník konania by mal mať k dispozícii riadne procesné záruky. 
 	Z 	ČA 	Text bol preformulovaný. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. I, bodu 24 (§ 18a) 
Navrhujeme doplnenie a preformulovanie § 18a: 
§ 18a 
(1) Ministerstvo bezodkladne po podaní žiadosti o udelenie azylu zabezpečí individuálne posúdenie toho, či žiadateľ potrebuje osobitné procesné záruky. Podrobnosti posúdenia stanoví osobitná právna norma, ktorú vydá Ministerstvo. Ak až v priebehu konania vyjde najavo, že by mohlo ísť o žiadateľa s osobitnými potrebami, posúdenie toho, či ide o žiadateľa s osobitnými potrebami sa môže vykonať aj neskôr a to aj na návrh žiadateľa o azyl alebo jeho zástupcu. 
(2) V prípade, ak na základe posúdenia sa stanoví, že ide o žiadateľa s osobitnými potrebami, je ministerstvo povinné postupovať vo vzťahu k tomuto žiadateľovi ako k žiadateľovi s osobitnými potrebami a zabezpečiť aby sa mu poskytla primeraná podpora a osobitné procesné záruky a to podľa povahy týchto osobitných potrieb. 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že navrhované znenie § 18a nedostatočne transponuje čl. 24 prepracovanej procedurálnej smernice. Smernica kladie dôraz na včasnú identifikáciu žiadateľov s osobitnými potrebami a na poskytnutie primeranej podpory a osobitných procesných záruk. Zo znenia § 18a, tak ako je navrhnutý, nie je zrejmé, kedy má dôjsť k posúdeniu toho, či ide o osobu s osobitnými potrebami, ani akým spôsobom má k tomuto posúdeniu dôjsť a čo bude následkom posúdenia. Preto navrhujeme spresnenie tohto ustanovenia a doplnenie zákonného splnomocnenia na vydanie podzákonnej normy, ktorá presne upraví proces posudzovania toho, či ide o žiadateľa s osobitnými potrebami. Ministerstvo môže pri príprave a vydávaní tohto podzákonného predpisu využiť napríklad podklady od UNHCR alebo mimovládnych organizácií. 
 	Z 	A 	Text bol doplnený v súlade so smernicou. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. I, bodu 30 (§ 19a ods. 8) 
Navrhujeme presnejšiu transpozíciu čl. 10 (5) prepracovanej procedurálnej smernice: 
(8) Ministerstvo zabezpečí preklad dokumentov, ktoré sú potrebné na posúdenie žiadosti o udelenie azylu. 
Odôvodnenie: 
Článok 10 (5) prepracovanej procedurálnej smernice znie: 
„5. Členské štáty stanovia pravidlá o preklade dokumentov potrebných na posúdenie žiadosti.“ 
Myslíme si, že nami navrhované znenie § 8 presnejšie zodpovedá čl. 10(5) prepracovanej procedurálnej smernice, ktorá hovorí o preklade dokumentov „potrebných“ na posúdenie žiadosti o azyl, nie nevyhnutných. Okrem toho, navrhujeme vynechať slovné spojenie „ktoré považuje za“, pretože čl. 10 (5) neobsahuje takéto spojenie a tiež, takto formulované ustanovenie by limitovalo preklad len tých dokumentov, ktoré sú nevyhnutné a nie potrebné pre posúdenie žiadosti o azyl. 
 	Z 	A 	Text bol prepracovaný v súlade s pripomienkou. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. I, bodu 31 (§ 19b) 
Navrhujeme doplniť poslednú vetu v § 19b ods. 1 a to tomto znení: 
„O vykonanie lekárskeho vyšetrenia ohľadom príznakov prenasledovania alebo vážneho bezprávia v minulosti môže požiadať aj žiadateľ o azyl, jeho právny zástupca alebo opatrovník alebo poručník.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplnenie poslednej vety v §19 b ods. 1 tak, aby bolo zrejmé, že o vykonanie vyšetrenia môžu požiadať aj žiadatelia o azyl alebo ich zástupcovia. V prípade, ak by ministerstvo nepovažovalo takéto vyšetrenie na základe požiadavky žiadateľa o azyl za potrebné, informuje žiadateľa a do úvahy bude prichádzať možnosť v ods. 2 (zabezpečenie vyšetrenia na náklady žiadateľa). 
 	Z 	A 	Text bol doplnený s tým, že lekárske vyšetrenie môže navrhnúť aj žiadateľ. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. I, bodu 34 (§ 21 ods. 1 a 2) 
Navrhujeme doplnenie § 21 o ods. 3, ktorý bude znieť: 
(1) Odvolanie má odkladný účinok vždy, ak ide o žiadateľa s osobitnými potrebami. 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že v súlade s čl. 24 prepracovanej procedurálnej smernice a ďalších ustanovení, ktoré sa týkajú žiadateľov s osobitnými potrebami, by medzi osobitné procesné záruky v prípade týchto žiadateľov malo patriť aj právo na účinný opravný prostriedok v každom jednom prípade, t.j. odkladný účinok podaného odvolania. 
 	Z 	N 	Žiadateľom, ktorý potrebuje osobitné procesné záruky je cudzinec, ktorého spôsobilosť užívať práva a plniť povinnosti vyplývajúce z tohto zákona je v dôsledku okolností jeho konkrétneho prípadu obmedzená. Z uvedeného vyplýva, že osobitné procesné záruky sa majú žiadateľovi poskytnúť počas konania o azyle podľa zákona o azyle. Požiadavka na poskytnutie osobitných procesných záruk sa nevzťahuje na odkladný účinok odvolania, ktorý môže priznať súd. 

Liga za ľudské práva 	K čl. I, bodu 35 (§ 22 ods. 1) 
Navrhujeme preformulovať § 22 ods. 1 nasledovne (vypustiť poslednú vetu za odkazom č. 11): 
„okrem prípadu, ak ministerstvo zamietlo žiadosť o udelenie azylu podľa § 11 ods. 1 písm. f) a žiadosť o udelenie azylu bola podaná výlučne s cieľom odvrátiť bezprostredne hroziace vyhostenie zo Slovenskej republiky.“ 
Čiže, navrhované znenie: 
(1) Žiadateľ je do rozhodnutia o žiadosti o udelenie azylu oprávnený zdržiavať sa na území Slovenskej republiky, ak tento zákon alebo osobitný predpis11a) neustanovuje inak. Žiadateľ nie je oprávnený zdržiavať sa na území Slovenskej republiky, ak ide o opakovanú žiadosť o udelenie azylu a ministerstvo už v minulosti zamietlo žiadosť o udelenie azylu podľa § 11 ods. 1 písm. f) alebo podľa § 12 ods. 2 písm. g). Žiadateľ, ktorý proti rozhodnutiu vydanému v konaní o azyle podá spolu s opravným prostriedkom na súd aj návrh na odloženie vykonateľnosti napadnutého rozhodnutia, je oprávnený zdržiavať sa na území Slovenskej republiky do rozhodnutia súdu o takomto návrhu11) 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že posledná veta za odkazom č. 11 odporuje právu Európskej únie, predovšetkým čl. 47 Charty základných práv Európskej únie (právo na spravodlivé súdne konanie a účinný prostriedok nápravy) a čl. 13 Európskeho dohovoru na ochranu ľudských práv a základných slobôd (právo na účinný opravný prostriedok). Články prepracovanej procedurálnej smernice, na ktoré zákonodarca odkazuje v dôvodovej správe (čl. 46 ods. 8 a čl. 41 ods. 2 písm. c) prepracovanej procedurálnej smernice) musia byť interpretované vo svetle čl. 47 Charty a čl. 13 EDĽP, čo znamená, že žiadateľ musí mať právo na účinný opravný prostriedok, v tomto kontexte teda minimálne na to, aby sa oprávnene zdržiaval na území až dovtedy, kým súd nerozhodne no návrhu na odloženie vykonateľnosti napadnutého rozhodnutia. 
K tomu uvádzame nasledujúce rozsudky Súdneho dvora EÚ: 
• Prípad C-268/06 (Impact), §§ 42-48: z rozhodnutia Súdu (Veľkej komory) v tomto prípade možno vyvodiť, že uplatnenie práva vychádzajúceho z právneho poriadku EÚ nemôže byť nemožné alebo neprimerane ťažké. V danom kontexte máme za to, že čl. 47 Charty jednoznačne priznáva právo na účinný opravný prostriedok a v prípade ponechania navrhovaného znenia § 22 ods. 1 zákona o azyle, niektorí žiadatelia o azyl nebudú mať umožnené využiť právo, ktoré im Charta priznáva. 
• Prípad C-213/89 (Factortame), § 20 a prípad C-432/05 (Unibet): Národný súd musí byť schopný poskytnúť dočasnú ochranu, keď je to nevyhnutné pre zabezpečenie účinnosti právu EÚ (právu na účinný opravný prostriedok) 
• V prípade C-69/10 (Samba Diouf), § 56, Súdny dvor jednoznačne upozornil na potrebu komplexného preskúmania zákonnosti azylového rozhodnutia prostredníctvom súdu. 
Upozorňujeme tiež na rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva: 
• Gebremedhin v. France (č. 25389/05): odvolanie alebo žiadosť o odkladný účinok musí mať vždy odkladný účinok vo vzťahu k vyhosteniu. 
• Čonka v. Belgium (č. 51564/99), § 83: odkladný účinok musí byť vždy ustanovený zákonom, nie dostupný len v praxi 
Taktiež upozorňujeme na skutočnosť, že z Dohovoru o právnom postavení utečencov vyplýva, že každý žiadateľ o azyl má právo zotrvať na území dovtedy, kým sa o jeho žiadosti právoplatne nerozhodne. Je tiež potrebné zohľadniť potenciálne porušenie princípu non-refoulemant, ak bude predmetné ustanovenie ponechané v navrhovanom znení. 
Taktiež upozorňujeme na skutočnosť, že slovné spojenie „žiadosť podaná výlučne s cieľom odvrátiť bezprostredne hroziace vyhostenie z územia Slovenskej republiky“ nemá oporu v zákone o azyle a nie je jasné, v ktorom štádiu konania a na základe čoho by správny orgán rozhodol, že žiadosť bola podaná s cieľom odvrátiť bezprostredne hroziace vyhostenie. 
 	Z 	N 	Máme za to, že navrhovaná právna úprava je plne v súlade s čl. 41 prepracovanej procedurálnej smernice. Žiadateľa o azyl bude možné vyhostiť iba v prípade opakovanej žiadosti po splnení viacerých podmienok. Pôjde o opakovanú žiadosť, v minulosti už bolo v konaní o azyle právoplatne rozhodnuté vo veci, od právoplatnosti rozhodnutia nedošlo k podstatnej zmene skutkového stavu, ministerstvo súčasne rozhodlo, že žiadosť o udelenie azylu bola podaná výlučne s cieľom odvrátiť bezprostredne hroziaci výkon vyhostenia zo Slovenskej republiky a samozrejme, nesmú existovať prekážky administratívneho vyhostenia. Navyše, aj z tohto postupu existujú výnimky v prospech žiadateľa uvedené v § 11 ods. 4 a v § 12 ods. 5. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. I, bodu 36 (§ 23 ods. 6) 
Navrhujeme, aby bola lehota, po uplynutí ktorej môže žiadateľ o azyl vstúpiť do pracovnoprávneho vzťahu stanovená na 6 mesiacov. 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že navrhovaná zmena prispeje v väčšej sebestačnosti žiadateľov o azyl a k zníženiu výdavkov vynakladaných na žiadateľov o azyl. Dopad tohto ustanovenia na trh práce je zanedbateľný, keďže SR nečelí príchodu veľkého počtu žiadateľov o azyl, čiže toto ustanovenie sa bude vzťahovať na malý počet osôb. Táto pripomienka je v súlade s odporúčaniami UNHCR a tiež v súlade s odporúčaním ECRI v poslednej správe o stave na Slovensku. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 18.12.2014 za účasti zástupcov ministerstva práce bolo dohodnuté, že nateraz sa neuvažuje so skrátením tejto lehoty; žiadatelia o azyl potrebujú istý čas na adaptáciu, pre uplatnenie sa na trhu práce musia zvládnuť aspoň základy slovenského jazyka, v budúcnosti nie je skrátenie lehoty pre prístup na trh práce vylúčený, závisí aj od praktickej aplikácie právnej úpravy. 

Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 480/2002 Z. z. o azyle k § 23 ods. 7  
V prvej vete prvú časť vety po podkočiarku navrhujeme preformulovať nasledovne: „Ak, aj po všeobecných vyhláseniach a iných príslušných informáciách, má ministerstvo naďalej pochybnosti o veku žiadateľa, informuje ho o možnosti vykonania lekárskeho vyšetrenia za účelom určenia jeho veku;…” 
Taktiež navrhujeme doplniť nasledovné: “Každá lekárska prehliadka sa uskutoční tak, aby bola plne rešpektovaná dôstojnosť jednotlivca, aby bola čo najmenej invazívna, a vykonajú ju kvalifikovaní zdravotníci a podľa možností umožní dosiahnuť spoľahlivý výsledok.” 
Odôvodnenie: Uvedené navrhujeme za účelom úplnej a presne transpozície Smernice. Uvedené ustanovenie Smernice považujeme za dôležité z hľadiska rešpektovania princípu najlepšieho záujmu dieťaťa v procese určovania veku, ale z hľadiska ochrany jednotlivca pred neprimeranými zásahmi do jeho dôstojnosti a osobnej integrity. Ustanovenie zakotvuje významné štandardy, ktoré sa v procese určovania veku majú aplikovať. Zároveň, Smernica hovorí o možnosti podrobiť sa lekárskej prehliadke a nie o povinnosť. Keďže žiadateľ o azyl má možnosť odmietnuť sa podrobiť lekárskemu vyšetreniu, nemožno toto vyšetrenie označovať za povinnosť, a takto ho neoznačuje ani Smernica. Smernica tiež explicitne hovorí o vykonaní lekárskej prehliadky vtedy, ak sú pochybnosti o veku “po všeobecných vyhláseniach a iných príslušných informáciách”, čo naznačuje, že tieto by mali mať prednosť a mali by byť najskôr vyhodnotené kým sa pristúpi k lekárskej prehliadke, aby žiadateľ o azyl nebol zbytočne vystavovaný napr. RTG žiareniu, ak je možné jeho vek ustáliť na základe dostupných dokladov a iných listinných dôkazov. 
 	Z 	ČA 	Text § 23 ods. 7 bol upravený. 
Čo sa týka spôsobu vykonania lekárskej prehliadky na určenie veku žiadateľa, táto problematika nespadá do kompetencie ministerstva vnútra.  	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 480/2002 Z. z. o azyle k § 23d  
Navrhujeme sem zahrnúť výnimku z dostavenia sa do pobytového tábora po dovŕšení 18 rokov nielen v prípade, kedy žiadateľ požiadal o zotrvanie v zariadení sociálnoprávnej ochrany detí, ale aj vtedy, kedy bola žiadateľovi súdom predĺžená ústavná starostlivosť. 
Odôvodnenie: Dieťa, vrátane maloletého bez sprievodu, môže zostať v detskom domove po dovŕšení plnoletosti aj vtedy, kedy mu je súdom predĺžená ústavná starostlivosť (do 19 rokov).  	Z 	N 	Podľa vyjadrenia zástupcov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR sa táto možnosť navrhuje v pripravovanej novele zákona o rodine vypustiť, nakoľko sa v praxi nevyužíva.  	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 305/2005 Z. z. k § 29 
Navrhujeme vložiť do zákona (§ 29) povinnosť orgánov sociálnoprávnej ochrany v spolupráci s detským domovom a v prípade potreby s políciou, vyhodnotenia rizík, vrátane rizika obchodovania s ľuďmi, a to v prípade každého maloletého bez sprievodu. A v prípade podozrenia na obchodovanie s ľuďmi okamžité prijatie ochranných a preventívnych opatrení, ktoré budú definované vo vykonávacom predpise. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na veľmi vysoké počty maloletých bez sprievodu, ktoré miznú zo slovenských detských domovov bez toho, aby slovenské štátne orgány poznali ich ďalší osud, a vzhľadom na veľké riziká súvisiace s detskou migráciou, považujeme vyhodnocovanie rizík a prijímanie ochranných opatrení za dôležitú a neodmysliteľnú súčasť ochrany a starostlivosti o túto zraniteľnú skupinu detí.  	Z 	A 	Upravený text. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. III, bodu 3 [§ 29 ods. 1. písm. e) f)]  
Na konci vety v písm. f) navrhujeme doplniť “,a ak je to v najlepšom záujme maloletého bez sprievodu“. 
Odôvodnenie: Každé rozhodnutie musí byť v najlepšom záujem dieťaťa. Nestačí preto, aby dieťa o návrat do krajiny pôvodu alebo do tretej krajiny prejavilo záujem, pretože ani v takom prípade jeho návrat nemusí byť v jeho najlepšom záujme. Pri posudzovaní toho, či návrat je v najlepšom záujme maloletého treba vyhodnotiť komplexne viacero faktorov, predovšetkým či sa má maloletý ku komu vrátiť (ideálne k rodine), či je návrat k rodine alebo inej osobe, ktorá je zaňho zodpovedná vhodný (napr. takáto osoba mohla dieťa zneužívať, predať, poslať na nútené práce, a pod.), a ak nemá rodičov alebo inú osobu, ktorá by zaňho bola zodpovedná, tak kto sa oňho v krajine pôvodu alebo tretej krajine postará (aká inštitúcia, detský domov, resp. kto tam maloletého bude čakať a prevezme starostlivosť oňho), treba tiež zvážiť všetky riziká, ktorým môže byť maloletý po návrate vystavený. Všetky tieto úvahy by mali byť súčasťou hľadania takého riešenia, ktoré je v záujme najlepšieho záujmu dieťaťa, a treba ich vyhodnotiť pri každom posudzovaní návratu či už do krajiny pôvodu, alebo do tretej krajiny, ktorá navyše musí byť bezpečnou krajinou pôvodu. 
 	Z 	ČA 	Uvedená úprava je v zavedená v predmete úpravy zákona. Sociálnoprávna ochrana detí je súbor opatrení na zabezpečenie ochrany dieťaťa a ktorá je nevyhnutná pre jeho blaho a ktorá rešpektuje jeho najlepší záujem. Navrhovaný text z odôvodnenia bude použitý v internej norme Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny.  	
Liga za ľudské práva 	K čl. III, bodu 8 (§ 56 ods. 12) 
Navrhujeme doplniť okrem UNHCR a IOM aj iné mimovládne organizácie, ktoré poskytujú pomoc maloletým bez sprievodu. 
Odôvodnenie: Okrem UNHCR a IOM má maloletý právo stretnúť sa aj so zástupcami iných orgánov a organizácií, vrátane mimovládnych organizácií, ktoré sa špecializujú na pomoc maloletým bez sprievodu a poskytujú im právne poradenstvo, okrem iného, aj v azylových veciach. Navyše, aj zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle v § 17 zakotvuje, že účastník konania má právo byť počas konania v styku s UNHCR a mimovládnymi organizáciami, ktoré sa na území Slovenskej republiky zaoberajú starostlivosťou o žiadateľov a azylantov. 
 	Z 	A 	Upravený text. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. III, bodu 10 [§ 59 ods. 2 písm. c] 
Okrem písm. c) navrhujeme odstrániť a súčasné písm. d) 
Odôvodnenie: Navrhujeme odstrániť aj písm. d), pretože interpretácia potom nie je jednoznačná, čo sa už aj v praxi ukázalo, keďže na maloletých bez sprievodu sa vzťahuje aj § 59 ods. 1, ktorý v písm. f) hovorí, že výkon ústavnej starostlivosti sa končí „dosiahnutím plnoletosti alebo uplynutím jedného roka po dosiahnutí plnoletosti, ak súd predĺžil ústavnú starostlivosť.“ Ak potom § 59 ods. 2 písm. d) hovorí, že skončí aj „dosiahnutím plnoletosti dieťaťa“ vyzerá to, akoby toto ustanovenie ako lex specialis vo vzťahu k maloletým bez sprievodu vylučovalo aplikáciu ustanovenia prechádzajúceho (§ 59 ods. 1 písm. f)) a niektoré súdy to interpretujú tak, že nie je možné u maloletých bez sprievodu predĺžiť ústavnú starostlivosť (z praxe máme vedomosť minimálne o jednom takomto prípade z minulosti, kedy takto súd rozhodol u chlapca s doplnkovou ochranou, ktorý bol umiestnený v detskom domove v Bratislave a súd odmietol predĺžiť ústavnú starostlivosť práve s týmto odôvodnením). 
 	Z 	A 	Upravený text. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. III, bodu 11 (§ 59 ods. 6) 
Navrhujeme odstrániť „a takémuto mladému dospelému bol udelený azyl alebo poskytnutá doplnková ochrana podľa osobitného predpisu” 
Odôvodnenie: Nemožno súhlasiť s tým, aby sa toto ustanovenie vzťahovalo iba na maloletých bez sprievodu, ktorým bol udelený azyl alebo poskytnutá doplnková ochrana. Práva detí ani mladých dospelých podľa nás nemožno priznávať v závislosti od druhu ich právneho statusu; takýto prístup považujeme za diskriminačný. 
 	Z 	A 	Upravený text. 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 305/2005 Z. z. k § 66 ods. 4 
Navrhujeme odstrániť, že sa príspevok na uľahčenie osamostatnenia sa nevzťahuje na maloletého bez sprievodu. 
Odôvodnenie: Toto ustanovenie považujeme za diskriminačné a nerozumieme, prečo by príspevok na uľahčenie osamostatnenia sa nemal byť poskytovaný aj (bývalým) maloletým bez sprievodu. 
 	Z 	A 	Upravený text. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodom 22 a 23 (§ 77 ods. 4 a 6) 
Zásadne nesúhlasíme s navrhovanou zmenou v zákone o pobyt cudzincov a žiadame vypustiť vetu za bodkočiarkou v § 77 ods. 6 („to neplatí, ak cudzinec nie je oprávnený zdržiavať sa na území Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu.78a“) a tiež žiadame vypustiť časť druhej vety predmetného ustanovenia s legislatívnym odkazom („alebo ak nastane skutočnosť podľa osobitného predpisu.78a”). 
Odôvodnenie: 
Uzákonenie situácie, v ktorej by bolo možné vykonať vyhostenie osoby z územia Slovenskej republiky, v prípade ktorej nebolo právoplatne ukončené azylové konanie je v priamom rozpore so Ženevským dohovorom o právnom postavení utečencov. Nie je pritom podstatné, či žiadateľ o azyl má alebo nemá v SR na základe žiadosti o udelenie azylu oprávnený pobyt. V prípade, ak oprávnenosť pobytu žiadateľa o azyl skončila, ale konanie o udelenie azylu ešte trvá a nebolo právoplatne ukončené, nie je možné vykonať vyhostenie, pretože v danom prípade nedošlo k právoplatnému určeniu, že nejde o utečenca. Je možné uvažovať o vydaní rozhodnutia o vyhostení, ale jeho výkon by bol v priamom rozpore so Ženevským dohovorom. Prebiehajúce azylové konanie je vždy prekážkou výkonu vyhostenia. Preto žiadame o zmenu navrhovaného ustanovenia. Okrem toho, ak bolo rozhodnutie o administratívnom vyhostení vydané pred posúdením žiadosti o azyl a až po niekoľkých mesiacoch došlo k možnosti reálneho výkonu vyhostenia, môže medzičasom nastať udalosť, ktorá spôsobí prekážku administratívneho vyhostenia, kedy by výkon vyhostenia znamenal porušenie princípu non-refoulement. 
 	Z 	N 	Máme za to, že navrhovaná právna úprava je plne v súlade s čl. 41 prepracovanej procedurálnej smernice. Žiadateľa o azyl bude možné vyhostiť iba v prípade opakovanej žiadosti po splnení viacerých podmienok. Pôjde o opakovanú žiadosť, v minulosti už bolo v konaní o azyle právoplatne rozhodnuté vo veci, od právoplatnosti rozhodnutia nedošlo k podstatnej zmene skutkového stavu, ministerstvo súčasne rozhodlo, že žiadosť o udelenie azylu bola podaná výlučne s cieľom odvrátiť bezprostredne hroziaci výkon vyhostenia zo Slovenskej republiky a samozrejme, nesmú existovať prekážky administratívneho vyhostenia. Navyše, aj z tohto postupu existujú výnimky v prospech žiadateľa uvedené v § 11 ods. 4 a v § 12 ods. 5. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodom 24 a 25 (§ 79 ods. 2 a 3) 
Nesúhlasíme s navrhovanou zmenou a žiadame zachovanie povinnosti spisovať zápisnicu v prípade predvedenia zápisnicu o podaní vysvetlenia. Žiadame o zachovanie súčasnej právnej úpravy. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná právna úprava je vážnym zásahom do práv účastníka konania. Predvedenie ako také je inštitútom, ktorým polícia zasahuje do práva na osobnú slobodu jednotlivca. Máme preto za to, že s osobou, ktorá je predvedená vo veci administratívneho vyhostenia je vždy potrebné spísať zápisnicu o podaní vysvetlenia, keďže je to práve predvedená osoba, ktorá môže podať relevantné vysvetlenie k okolnostiam a dôvodom predvedenia a jej výpoveď môže mať následne vplyv na to, či sa začne konanie vo veci vyhostenia alebo bude prepustená. Máme preto za to, že v prípade, ak je osoba predvedená, pričom sa ešte ani nevie, či začne konanie vo veci vyhostenia, je potrebné spísať s ňou zápisnicu a dať jej tak možnosť vyjadriť sa k predmetnej veci. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní bolo vysvetlené, že v prípade začatia konania o administratívnom vyhostení bude vždy spísaná zápisnica. Tá nebude spísaná iba v prípade, ak cudzinca predvedie policajný útvar, ktorý nebude vo veci administratívneho vyhostenia konať. Spísanie zápisnice nepríslušným policajným útvarom by bolo zbytočné a pre príslušný policajný útvar by nemusela byť zápisnica postačujúca, takže by bolo potrebné ju spísať znova. 

Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 27 (§ 86 ods. 3) 
Nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou. Žiadame vypustenie tohto ustanovenia a nahradenie znením, ktoré upraví, že o zrušení zákazu vstupu a o povolení vstupu podľa odseku 2 sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní. 
Trváme tiež na vypustení vety: „Písomné oznámenie podľa odseku 1 alebo odseku 2 nemožno preskúmať súdom.“ 
Odôvodnenie: 
Rozhodovanie o zrušení zákazu vstupu a o povolení vstupu je rozhodnutím o právach a povinnostiach osoby a ako také je vo svojej podstate správnym rozhodnutím v súlade so Správnym poriadkom. Preto nie je možné upraviť, že takéto rozhodnutie sa vykoná len vydaním písomného oznámenia. 
Ďalej, veta ktorá vylučuje súdny prieskum písomného oznámenia je zjavne v rozpore s Ústavou. Ústavný súd SR konštatoval: 
“Podstata základného práva na súdnu ochranu podľa čl. 46 ods. 1 ústavy spočíva v oprávnení každého domáhať sa ochrany svojich práv na súde. Tomuto oprávneniu zodpovedá povinnosť súdu nezávisle a nestranne vo veci konať tak, aby bola právu, ktorého porušenie sa namieta, poskytnutá ochrana v medziach zákonov, ktoré tento článok ústavy o základnom práve na súdnu ochranu vykonávajú (čl. 46 ods. 4 ústavy v spojení s čl. 51 ods. 1 ústavy). Táto povinnosť všeobecných súdov vzhľadom na ich postavenie ako primárnych ochrancov ústavnosti a vzhľadom na povinnosť Slovenskej republiky rešpektovať medzinárodne záväzky vyplývajúce z medzinárodných zmlúv o ochrane ľudských práv a základných slobôd (pozri napr. III. ÚS 79/02) zahŕňa zároveň požiadavku rešpektovania procesných garancií spravodlivého súdneho konania vyplývajúcich z čl. 6 dohovoru v súlade s judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva (ďalej len „ESĽP“).“ Nález Ústavného súdu SR III. ÚS 366/2012-42 z 15.1.2013 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov, § 88 ods.1 
Žiadame o preformulovanie § 88 ods. 1 zákona o pobyte cudzincov z dôvodu presnej transpozície smernice 2011/115/ES (návratová smernica). 
V súčasnom znení sa riziko úteku a bránenie/vyhýbanie sa procesu návratu vyhodnocuje len v prípade § 88 ods. 1 zákona o pobyte cudzincov (zaistenie v prípade prebiehajúceho konania o vyhostení). Avšak, z čl. 16 úvodných ustanovení návratovej smernice, z čl. 15 ods. 1 návratovej smernice je zrejmé, že riziko úteku a bránenie/vyhýbanie sa procesu návratu sa má vyhodnocovať aj v prípade ak bolo rozhodnuté o administratívnom vyhostení a cudzinec je zaistení za účelom jeho výkonu. 
Podľa čl. 16 úvodných ustanovení smernice: 
Využitie zaistenia na účely odsunu by malo byť s ohľadom na použité prostriedky a sledované ciele 
obmedzené a viazané na zásadu primeranosti. Zaistenie je oprávnené len na prípravu návratu alebo vykonanie procesu odsunu a ak by uplatnenie miernejších donucovacích opatrení nebolo dostatočné. 
Čl. 15 ods. 1 návratovej smernice: 
1. Pokiaľ sa v osobitnom prípade nedajú účinne uplatniť iné dostatočné, ale menej prísne donucovacie opatrenia, členské štáty môžu zaistiť len štátneho príslušníka tretej krajiny, voči ktorému prebieha konanie o návrate, s cieľom pripraviť návrat 
a/alebo vykonať proces odsunu, a to najmä keď: 
a) existuje riziko úteku, alebo 
b) dotknutý štátny príslušník tretej krajiny sa vyhýba alebo bráni procesu prípravy návratu alebo odsunu. 
Zaistenie sa vždy uskutočňuje na čo najkratšie obdobie, trvá, len pokiaľ prebiehajú prípravy na odsun, a vykonáva sa s náležitou starostlivosťou. 
Vzhľadom na uvedené je zrejmé, že zákon o pobyte cudzincov nie je presnou transpozíciou návratovej smernice (čl. 15) a preto žiadame jeho prepracovanie. 
 	Z 	N 	Transpozícia návratovej smernice bola schválená Európskou komisiou, takže máme za to, že súčasné znenie zákona je v súlade so smernicou. Navyše pripomienka je nad rámec zákona. 

Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. § 88 
V súlade s požiadavkou čl. 5 ods. 4 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a slobôd ako aj v záujme plnej transpozície čl.9 ods.5 prepracovaného znenia Smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl, navrhujeme, aby zákona o pobyte cudzincov v tomto ustanovení výslovne upravil periodický prieskum zákonnosti trvania zaistenia. V súčasnosti je periodický prieskum možný len na základe priamej aplikácie Dohovoru-konformného výkladu Ústavného súdu podľa nálezu II.ÚS 557/2012-39. Podľa tohto nálezu: “...právo na periodickú kontrolu dôvodnosti zaistenia je výslovne zakotvené v ustanovení §90 ods.2 písm. d) zákona o pobyte cudzincov.....Ústavne resp. Dohovoru konformný výklad by preto mal byť taký, že zaistená osoba má právo požiadať správny orgán o preskúmanie dôvodnosti ďalšieho trvania zaistenia, pričom tento je povinný o takjeto žiadosti vydať rozhodnutie so všetkými obsahovými a formálnymi náležitosťami vrátane poučenia o opravnom prostriedku. Zaistená osoba môže potom následne podať návrh na preskúmanie takéhoto rozhodnutia súdom podľa piatej časti druhej hlavy Občianskeho súdneho poriadku”. Navyše návrh nového Správneho súdneho poriadku už tento prieskum zavádza. 	Z 	N 	Zákon upravuje sústavné preskúmavanie dôvodov zaistenia v § 90 ods. 2 písm. d) a súčasná právna úprava je v praxi postačujúca. Zmena je plánovaná až po nadobudnutí účinnosti Správneho súdneho poriadku. 
Pre posilnenie právnej istoty zaisteného bol v § 90 doplnený odsek 3, kde sa explicitne uvádza, že policajný útvar a zariadenie majú infomačnú povinnosť voči zaistenej osobe aj v prípade predĺženia zaistenia a predĺženia lehoty zaistenia.  	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. §88a ods.1 písm.c) 
V záujme presnej transpozície čl.8 ods.3 písm. d) prepracovaného znenia Smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl, navrhujeme, aby sa v ustanovení §88a ods.1 písm.c), aby sa za slovami “podal žiadosť o udelenie azylu” doplnilo slovo “výlučne” a slová “jeho administratívne vyhostenie.” nahradili slovami “výkon rozhodnutia o administratívnom vyhostení.” 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. § 88a ods. 2 
V tomto ustanovení navrhujeme doplniť štvrtú vetu, ktorá znie: “Policajný útvar a ministerstvo sú povinné postupovať s náležitou starostlivosťou v konaniach týkajúcich sa účelov zaistenia podľa ods.1. Oneskorenie v konaní, ktoré nebolo zavinené žiadateľom o azyl, nemôže byť dôvodom trvania účelu zaistenia.” 
Takéto doplnenie navrhujeme v záujme plnej transpozície prepracovaného znenia Smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl – konkrétne čl.9 ods.1 druhého pododseku ako aj v úvodnom ustanovení číslo 16 tejto smernice. 
 	Z 	N 	Podľa § 90 ods. 1 písm. d) je policajný útvar povinný skúmať po celý čas zaistenia štátneho príslušníka tretej krajiny, či trvá účel zaistenia. Z uvedeného vyplýva, že ak pominie účel zaistenia, cudzinec musí byť ihneď prepustený. Čo sa týka postupu v konaní, tento sa riadi zásadami správneho konania a pre prax je upravený dostatočne. Pokiaľ ide o spoluprácu policajného útvaru a migračného úradu týkajúcu sa účelu zaistenia, táto bude podrobnejšie upravená internými aktmi riadenia.  	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. § 88a  
Navrhujeme doplniť nový odsek 3 a ostatné odseky prečíslovať. Nový odsek 3 by znel: “Policajný útvar bezodkladne písomne, v jazyku, ktorému žiadateľ o azyl rozumie, oznámi dôvody zaistenia, stanovenú maximálnu dĺžku zaistenia, možnosti preskúmania zákonnosti rozhodnutia o zaistení, ako aj o možnosti požiadať o bezplatnú právnu pomoc.” 
Takéto doplnenie navrhujeme v záujme plnej transpozície prepracovaného znenia Smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl – konkrétne čl.9 ods.4 tejto smernice. Informovanie o stanovenej maximálnej lehote zaistenia žiadateľa o azyl považujeme na základe pozorovaní z praxe za podstatnú a základnú informáciu. 
 	Z 	N 	Poučenia sa robia vždy písomne. Súčasná právna úprava je postačujúca. 

Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 28 (§ 88 ods. 10) 
Žiadame o vypustenie celého odseku 10. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná právna úprava je zjavne v rozpore s čl. 5 ods. 4 Dohovoru, s čl. 15 ods. 2 až 5 návratovej smernice a tiež s Ústavou SR, pretože by osobe, ktorá bola zaistená odňala možnosť súdneho prieskumu zákonnosti rozhodnutia o zaistení, ktorému bola vystavená a tým aj možnosti náhrady škody, ak zaistenie bolo nezákonné. Nie je možné dopustiť, aby rozhodnutie o zaistení zaniklo, zaniknúť, v prípade ak nastanú zákonom predpokladané okolnosti, môže samotné zaistenie, ale nie rozhodnutie o zaistení. Bolo by v rozpore s Dohovorom, ak by sa zaistenej osobe odňala možnosť domáhať sa súdneho prieskumu rozhodnutia o zaistení tým, že by toto rozhodnutie zo zákona zaniklo bez toho, aby súd vyslovil, či bolo zákonné. 
Poukazujeme aj na rozsudok Najvyššieho súdu SR - 1 Sža-39/2014 zo dňa 30.10.2014. Podľa neho: „Odvolací súd sa nestotožnil s názorom vysloveným v rozhodnutí krajského súdu o tom, že rozhodnutie, ktorým bol navrhovateľ zaistený zaniklo inak. Prepustením navrhovateľa nezaniklo samotné rozhodnutie o zaistení navrhovateľa. Navrhovateľ, bol zaistený na presne stanovenú dobu a nebol prepustený preto, že by zaniklo rozhodnutie o zaistení.“ 
„Rozhodnutím krajského súdu, ktorý odmietol opravný prostriedok navrhovateľa tak bola navrhovateľovi odňatá možnosť konať pred súdom. Ide o rozhodnutie, ktoré výrazne zasahuje do práv navrhovateľa - konkrétne sa týka jeho osobnej slobody a práva na súdny prieskum rozhodnutí, ktorým došlo k obmedzeniu osobnej slobody. Pri takomto zásahu treba postupovať veľmi citlivo, aby bol v súlade nielen so zákonmi, Ústavou SR, ale aj Dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Preto nepreskúmaním zákonnosti rozhodnutia o zaistení navrhovateľa i keď došlo k jeho prepusteniu zo zaistenia, avšak rozhodnutie o zaistení pred podaním opravného prostriedku nebolo správnym orgánom zrušené by došlo k odňatiu jeho možnosti konať pred súdom.“ (str.4 rozsudku) 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. §89 ods.1 
V záujme presnej a úplnej transpozície čl.8 ods.2 a 4 prepracovaného znenia Smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl, navrhujeme, aby sa v predvetí §89 ods.1 slová “administratívneho vyhostenia” nahradili slovami “zaistenia”. 
Smernica o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl vo svojom prepracovanom znení v čl.8 ods.2 a 4 požaduje, aby sa pri rozhodovaní o zaistení najprv posúdilo, či účel zaistenia nemožno účinne dosiahnuť iným miernejším donucovacím alternatívnym opatrením, a tiež, že členské štáty sú povinné ustanoviť pravidlá upravujúce alternatívy zaistenia ako napríklad pravidlené hlásenie sa príslušným orgánom, zloženie finančnej zábezpeky alebo povinnosť zdržiavať sa na určenom mieste. 
Súčasná formulácia, ktorá oprávnenie uložiť povinnosť miernejšieho opatrenia nahrádzajúceho zaistenie zveruje policajnému útvaru, ktorý koná vo veci administratívneho vyhostenia, spôsobuje v praxi problémy. §88a ods. 5 síce správne odkazuje, že §89 sa na žiadateľov o azyl primerane vzťahuje. V praxi sa však práve s odkazom na predvetie §89 ods.1 objavila argumentácia (vo vyjadreniach policajných orgánov k opravným prostriedkom proti rozhodnutiu o zaistení, ktoré si v niektorých prípadoch osvojil aj súd), že pokiaľ nie je policajný orgán, ktorý koná vo veci administratívneho vyhostenia, takéto oprávnenie policajnému orgánu, ktorý koná vo veci zaistenia právomoc podľa §89 ods.1 nevzniká. To by ale znamenalo, že na žiadateľov o azyl, v ktorých prípadoch sa vo veci administratívneho vyhostenia nekoná, nemožno uložiť iné miernejšie opatrenia nahrádzajúce zaistenie. Takýto výklad je však v priamom rozpore z už spomínanými ustanoveniami smernica o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl, čl.26 prepracovaného znenia Procedurálnej smernice, ako aj čl.28 ods.2 prepracovaného znenia Dublinského nariadenia č.604/2013. 
Od 1.januára 2014, od účinnosti ustanovenia §88a, sme nezaznamenali jediný prípad aplikácie §89 v prípade žiadateľov o azyl. 
 	Z 	A 	Podľa § 88a ods. 5 sa ustanovenia § 89 až 100 primerane vzťahujú aj na žiadateľa o udelenie azylu. 

Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. §89 ods.3 
Navrhujeme, aby sa v ustanovení §89 ods.3 prvej vete zákona o pobyte cudzinov doplnila bodkočiarka a za ňou veta,ktorá by znela: “to neplatí, ak ide o žiadateľa o azyl.” 
Zároveň navrhujeme, aby druhá veta tohto ustanovenia znela: “O uložení povinnosti podľa ods.1 môže policajný útvar rozhodnúť aj počas zaistenia štátneho príslušníka tretej krajiny aj bez návrhu.” 
Požiadavka preukázania zabezpečenia ubytovania a finančného zabezpečenia pobytu podľa tohto ustanovenia je pre žiadateľov o azyl spravidla nesplniteľná. Z dôvodu náhleho odchodu z krajiny pôvodu, spôsobu cestovania (za pomoci prevádzačov), ako aj skutočnosti, že žiadatelia o azyl v zásade nepatria k tým majetnejším skupinám cudzincov, by bolo neprimerané podmieniť aplikáciu miernejších opatrení nahrádzajúcich zaistenie týmito podmienkami. Navyše, máme za to, že na žiadateľov o azyl sa v zmysle prepracovaného znenia Smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl vzťahuje povinnosť členských štátov poskytnúť materiálne podmienky prijatia. Zastávame preto názor, že v prípade žiadateľov o azyl by sa podmienky prijatia žiadateľov o azyl – možnosť ubytovania v azylovom zariadení, ako aj naplnenie iných základných nevyhnutných materiálnych potrieb v azylovom zariadení – mali chápať ako splnenie požiadaviek podľa prvej vety odseku 3. 
Od 1.januára 2014, od účinnosti ustanovenia §88a, sme nezaznamenali jediný prípad aplikácie §89 v prípade žiadateľov o azyl. Preto navrhujeme, aby sa tieto požiadavky v prípade žiadateľov o azyl neuplatňovali, aby možnosť uloženia alternatívneho opatrenia aj vo vzťahu k žiadateľovi o azyl bola reálna a dostupná tak ako to vyžaduje smernica. 
Máme za to, že cudzinec by mal mať možnosť aj sám sa proaktívne domáhať uloženia miernejších opatrení nahrádzajúcich zaistenie. Súčinnosť cudzinca sa nám pri ukladaní miernejších opatrení a pri určení konkrétnych podmienok výkonu týchto opatrení javí ako nevyhnutná. Máme za to, že návrh zo strany cudzinca môže v tomto smere pomôcť pri hospodárnejšom riešení tejto otázky. Samozrejme policajný orgán by mal mať oprávnenie takéto rozhodnutie urobiť aj bez návrhu. 
 	Z 	ČA 	Prvá pripomienka bola akceptovaná, druhá pripomienka bude zapracovaná v ďalšej novele zákona o pobyte cudzincov. 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. § 90 ods. 1 
Navrhujeme, aby sa v §90 ods 1 písm. a) a c) doplnilo, že tieto informačné povinnosti alebo oprávnenie vyrozumieť blízke osoby a právneho zástupcu vznikajú nielen vtedy, ak ide o rozhodnutie o zaistení, ale aj v prípade rozhodnutí o predĺžení zaistenia a predĺžení lehoty zaistenia.  	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. §91 ods.3 
Ustanovenie §91 ods.3 prvú vetu navrhujeme za bodkočiarkou doplniť slová “ak ide o žiadateľa o azyl alebo”. 
V záujme naplnenia podmienok prijatia žiadateľov o azyl v zmysle prepracovanej smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl (čl.17 ods.1 a 2) máme za to, že by výdavky na stravovanie žiadateľov o azyl mal znášať štát bez ohľadu na to, že sú umiestnení v útvare zaistenia. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. §92 
V záujme plnej transpozície čl.11 ods 1 druhý pododsek prepracovanej smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl navrhujeme doplniť v tomto ustanovení nový odsek 11, ktorý znie: “Ak je zaistený štátny príslušník tretej krajiny zraniteľnou osobou poskytuje sa mu počas celého trvania zaistenia primeraná pomoc s prihliadnutím na jeho osobitnú situáciu vrátane jeho zdravotného stavu.” 	Z 	N 	Umiestňovanie štátnych príslušníkov tretej krajiny v zariadení a starostlivosť o nich je obsiahnutá napr. v § 94 a 95. Táto právna úprava je postačujúca a zaručuje zaisteným osobám primeranú pomoc ako aj starostlivosť o zdravie. 

Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. §96 ods.1 
V záujme plnej transpozície čl.10 ods 2 prepracovanej smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl navrhujeme doplniť v tomto ustanovení vetu: “Žiadateľ o azyl má právo na prístup na čerstvý vzduch.” 	O 	N 	Právna úprava v § 96 ods. 1 je postačujúca a zaručuje štátnemu príslušníkovi tretej krajiny prístup na čerstvý vzduch.  	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. §96 ods.2 
V záujme plnej transpozície čl.14 ods 2 druhý pododsek prepracovanej smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl navrhujeme v predvetí číslicu 15 nahradiť číslicou 18 a doplniť v tomto ustanovení nové písm. c), ktoré znie: “c) prípravným kurzom vrátane jazykových kurzov s cieľom uľahčiť ich prístup k vzdelávaciemu systému a účasť v ňom”. 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní bolo dohodnuté, že vek 15 rokov sa zvýši na 18 rokov, čím sa rozšíri kategória cudzincov s prístupom k vzdelávaniu a záujmovým činnostiam. Čo sa týka prípravných kurzov, tieto sú súčasťou vzdelávacieho systému v SR a nie je potrebné uvádzať ich v zákone samostatne. 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č.404/2011 Z.z. §98 ods.1 a ods.2 
V záujme plnej transpozície čl.10 ods 3 a 4 prepracovanej smernice o podmienkach prijatia žiadateľov o azyl navrhujeme v ustanovení §98 ods.1 doplniť novú tretiu vetu: “Žiadatelia o azyl majú právo na prijatie návštevy rodinných príslušníkov, zástupcov UNHCR a zástupcov mimovládnych organizácií bez obmedzenia v podmienkach, ktoré zabezpečujú súkromie.” 
V odseku 2 navrhujeme doplniť na konci vety slová: ”a v podmienkach, ktoré zabezpečujú súkromie.” 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 404/2011 Z. z. k § 111 ods. 6 
Navrhujeme doplniť ustanovenie nasledovne: 
„Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý o sebe vyhlási, že je maloletý bez sprievodu, je povinný podrobiť sa lekárskemu vyšetreniu na určenie jeho veku, ak sú pochybnosti o veku po všeobecných vyhláseniach a iných príslušných informáciách; to neplatí, ak je celkom zjavné, že ide o maloletú osobu. 
Odôvodnenie: Ide o úplnosť transpozície smernice. Smernica sa síce týka určovania veku v rámci azylového konania, avšak na Slovensku prebieha v súčasnosti určovanie veku predovšetkým mimo azylového konania, a to aj u utečencov, resp. potenciálnych utečencov/ žiadateľov o azyl, je to jeden z prvých úkonov v rámci zisťovania totožnosti a ustálenia veku cudzinca, t.j. ešte predtým ako je cudzincovi umožnené podať žiadosť o azyl. Z tohto dôvodu zastávame názor, že štandardy určovania veku, ktoré zakotvuje Smernica by mali byť aplikované aj v prípadoch určovania veku podľa zákona o pobyte cudzincov. Podľa Smernice by sa k určovaniu veku lekárskym vyšetrením malo pristúpiť až po tom, ako sú vyhodnotené „všeobecné vyhlásenia a iné príslušné informácie”, preto toto navrhujeme doplniť. 
 	Z 	N 	Súčasnú právnu úpravu považujeme za dostatočnú pre prax. 
 	
Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 37 (§ 120 ods. 7) 
Navrhujeme vypustiť ustanovenie ods. 7. 
Odôvodnenie: 
Podľa zákonodarcu je v konaní o administratívnom vyhostení potrebné odchýlne od Správneho poriadku upraviť práva účastníkov a ich právnych zástupcov, pretože „Bez tejto právnej úpravy dochádza zo strany zvolených zástupcov k zbytočným prieťahom, ktoré môžu viesť až k zmareniu celého konania vo veci návratu štátneho príslušníka tretej krajiny.“ S týmto názorom nie je možné súhlasiť. Predovšetkým, Správny poriadok je základným predpisom správneho práva, ktorý upravuje procesné práva účastníkov konania a správnych orgánov. Nie je žiaden legitímny dôvod na limitovanie týchto procesných práv a znižovanie procesného štandardu v prípadoch, ktoré sa týkajú cudzincov v konaní o administratívnom vyhostení. Takýto prístup je diskriminačný, pretože odchylne upravuje (zužuje) práva cudzincov a ich právnych zástupcov v porovnaní so Správnym poriadkom len na základe skutočnosti, že ide o cudzích štátnych príslušníkov a konanie o vyhostení. Zákonodarca by mal v prípade konania o vyhostení zaujať presne opačný postoj a snažiť sa posilniť procesné práva účastníkov konania, keďže vyhostením môže potenciálne dôjsť k vážnemu zásahu do práv jednotlivca (napr. čl. 3 a čl. 8 Dohovoru). Okrem toho, zákonodarca neprezentoval žiadne relevantné dôkazy na podporu svojich tvrdení o „zbytočných prieťahoch“, nevieme, v akom počte prípadov k tomuto dochádza, za akých okolností a či ide o signifikantný počet prípadov alebo len ojedinelý prípad (y). Za absencie takýchto podporných dôkazov je potrebné považovať túto úpravu za prejav svojvôle a trvať na vypustení predmetného ustanovenia. 
 	Z 	ČA 	Do odseku 7 bola vložená povinnosť policajného útvaru upovedomiť zvoleného zástupcu o možnosti vyjadriť sa k podkladom rozhodnutia. V prípadoch administratívneho vyhostenia a najmä zaistenia musí policajný útvar konať bezodkladne; vydanie rozhodnutia nie je možné odložiť. 

Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 42 (§ 126 ods. 9) 
Navrhujeme doplnenie tohto ustanovenia o povinnosť umožnenia prístupu organizácii, ktoré poskytujú žiadateľom o azyl poradenstvo a konzultácie: 
„Policajný útvar na hraničnom priechode a zariadenie poskytne cudzincovi aj písomné informácie v jazyku, ktorému cudzinec rozumie alebo o ktorom sa odôvodnene predpokladá, že mu môže rozumieť o UNHCR a o organizáciách, ktoré poskytujú žiadateľom o azyl poradenstvo a konzultácie. Prevzatie písomnej informácie potvrdí cudzinec svojím podpisom. Zároveň sú policajný útvar na hraničnom priechode a zariadenie povinné informovať takéhoto cudzinca o možnosti kontaktovať UNHCR, Centrum právnej pomoci a organizácie poskytujúce poradenstvo a konzultácie žiadateľom o azyl a umožniť mu kontaktovať tieto organizácie, o čom cudzinca poučí. Cudzinec potvrdí prevzatie poučenia a poskytnutie možnosti kontaktovať organizácie svojím podpisom.“ 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že navrhované doplnenie umožní dôkladnejšiu a lepšiu transpozíciu smernice, najmä pokiaľ ide o čl. 8 ods. 2. Prístup cudzinca k organizáciám, ktoré poskytujú žiadateľom o azyl pomoc a konzultácie mu môže pomôcť zorientovať sa v právnych predpisoch a umožniť mu prijať informované rozhodnutie o tom, či chce a môže podať žiadosť azyl. 
 	Z 	N 	Informačné povinnosti sú zabezpečené v dostatočnej miere; v tomto prípade by išlo o duplicitu, nakoľko všetky požadované informácie sú cudzincom poskytnuté v rámci konania o azyle. 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 404/2011 Z. z. k § 127 ods. 1  
Navrhujeme v prvej vete za podkočiarkou zmeniť „považuje sa za plnoletú osobu až do výsledku lekárskeho vyšetrenia” na „považuje sa za maloletú osobu až do výsledku lekárskeho vyšetrenia” 
Odôvodnenie: V praxi toto ustanovenie znamená, že aj so skutočnými deťmi sa zaobchádza ako s dospelými až do času, kým nie je preukázaný opak a nie je im poskytnutá potrebná ochrana a starostlivosť, ktorá by deťom poskytnutá mala byť, napr. dieťa nemá ustanoveného opatrovníka, ktorý by ho procesom určovania veku sprevádzal a vysvetlil mu všetky okolnosti a bol by takpovediac na jeho strane. Podľa nás je takáto „domnienka plnoletosti“ v rozpore s Dohovorom o právach dieťaťa. Dohovor o právach dieťaťa je medzinárodnou zmluvou, ktorá má prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky, a teda aj pred zákonom o pobyte cudzincov a ďalšími vnútroštátnymi predpismi. Práva vyplývajúce z Dohovoru o právach dieťaťa sa vzťahujú na každé dieťa bez rozdielu a bez diskriminácie, bez ohľadu na to, či ide o celkom zjavne maloletého. Stav maloletosti, teda kalendárny vek nižší ako 18 rokov, je faktický stav, ktorý objektívne existuje, bez ohľadu na to, či sa dieťa javí ako dieťa. Keďže tento stav existuje nezávisle na výzore, resp. nezávisle na kostnom veku, práva vyplývajúce z postavenia dieťaťa sú imanentné každej osobe mladšej ako 18 rokov. Postavenie dieťaťa teda nemôže byť niekomu priznané len na základe vyšetrenia. Tiež musíme poukázať na to, že porušenie práv dieťaťa spôsobené týmto postupom nie je možné dodatočne konvalidovať, keďže úkony, ktoré sa vykonávali s dieťaťom, ktoré nebolo v konaní riadne zastúpené, sú od počiatku neplatné. Aj Program odlúčených detí v Európe (Separated Children in Europe Programme) vo svojom Pozičnom dokumente k určovaniu veku odlúčených detí uvádza, že „v prípade pochybností, pred a/alebo v priebehu procesu určovania veku, by osoba, ktorá o sebe tvrdí, že je mladšia než 18 rokov, mala byť považovaná za dieťa.“ Pripomíname, že Slovenská republika a jej orgány sú povinné rešpektovať práva detí vyplývajúce z Dohovoru a to vo všetkých postupoch, ktoré sa detí týkajú. Ide najmä o princíp najlepších záujmov dieťaťa, ktorý sa vzťahuje nielen na konkrétne dieťa, ale aj na skupinu detí ako takých. Zároveň zastávame názor, že praktické prekážky nemôžu odôvodniť nerešpektovanie práv a záujmov detí. 
Preto, cudzinci, ktorí o sebe tvrdia, že sú deťmi, a ktorých vek sa určuje, by mali byť považovaní za deti, nie dospelých, ale z hľadiska implementácie tohto opatrenia by tiež mali byť prijaté praktické opatrenia, ktoré budú aj v záujme detí nachádzajúcich sa v ústavnej starostlivosti, keďže stále nie je jednoznačne ustálené/ určené, či ide o deti alebo dospelé osoby. K tejto pripomienke sa pripájajú nasledovné organizácie a jednotlivci: Nadácia Milana Šimečku, Centrum pre výskum etnicity a kultúry, OZ Marginál, Občan, demokracia a zodpovednosť, Nadácia pre deti Slovenska, a ako jednotlivci aj: Šarlota Pufflerová, výkonná riaditeľka ODZ, Janka Debreceniova, zástupkyňa riaditeľky ODZ, Jarmila Lajčkáková (CVEK), Martin Macko, výkonný riaditeľ Iniciatívy Inakosť a člen Rady vlády pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť, a Darina Macková, právnička a akademička (ACNUS - Academic Council of the United Nations System, University of Essex). 
 	Z 	N 	Pripomienku nie je možné akceptovať. Právna úprava, ktorú navrhuje Liga za ľudské práva, by spôsobila, že aj zjavne dospelé osoby by boli umiestňované do detských domovov medzi maloleté deti, čo je neprípustné. Navyše detské domovy nie sú uzavretými zariadeniami a umožnili by cudzincom pokračovať v ceste do iných štátov skôr, ako by boli známe výsledky vyšetrenia na určenie veku. Súčasná právna úprava je postačujúca a vyhovuje praxi. 

Toto ustanovenie je predmetom rozporu. 	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 404/2011 Z. z. k § 127  
Do § 127 navrhujeme doplniť nasledovné: „Každá lekárska prehliadka sa uskutoční tak, aby bola plne rešpektovaná dôstojnosť jednotlivca, aby bola čo najmenej invazívna, a vykonajú ju kvalifikovaní zdravotníci a podľa možností umožní dosiahnuť spoľahlivý výsledok.” 
Odôvodnenie: Ide o úplnosť transpozíciu smernice. Uvedené ustanovenie Smernice považujeme za dôležité z hľadiska rešpektovania princípu najlepšieho záujmu dieťaťa v procese určovania veku, ale z hľadiska ochrany jednotlivca pred neprimeranými zásahmi do jeho dôstojnosti a osobnej integrity. Ustanovenie zakotvuje významné štandardy, ktoré sa v procese určovania veku majú aplikovať. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní bolo vysvetlené, že pripomienka nepatrí do zákona o pobyte cudzincov a týka sa predpisov v oblasti zdravotníctva. 

Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 404/2011 Z. z. k § 127 ods. 3  
Na konci vety za „opatrovník“ navrhujeme doplniť „alebo poručník“ 
Odôvodnenie: Maloletým bez sprievodu sa ustanovuje na území SR najskôr opatrovník, ktorého úloha je dočasného charakteru, a to do času kým sa maloletému neustanoví poručník alebo kým sa ustanovený poručník neujme svojej funkcie. Po ustanovení poručníka už tento zastupuje dieťa aj pri úkonoch pred políciou. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní bolo vysvetlené, že poručník je zákonným zástupcom maloletého bez sprievodu. 

Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 404/2011 Z. z. k § 58 ods. 4  
V písm.a) navrhujeme vložiť za čiarku nasledovné: „alebo umiestnenia v zariadení na výkon rozhodnutia súdu na základe predbežného opatrenia,” 
Odôvodnenie: Tu ide o tie deti – maloletých bez sprievodu, ktoré sú na základe predbežného opatrenia súdu podľa §75a OSP umiestnené do detského domova – tieto deti dokiaľ nemajú ustanoveného opatrovníka nemôžu podať žiadosť podľa § 58 ods. 2 písm. a) zákona o pobyte cudzincov, a taktiež ich pobyt nie je považovaný za tolerovaný podľa ods. 4, pretože sú v detskom domove na základe predbežného opatrenia, a nie je u nich ešte nariadená ústavná starostlivosť. Pobyt týchto detí (od umiestnenia v detskom domove na základe predbežného opatrenia po udelenie tolerovaného pobytu podľa § 58 ods. 2 písm. a) alebo po nariadenie ústavnej starostlivosti) nie je vyriešený. 
 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní bolo dohodnuté, že do § 59 ods. 1 bude doplnený orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately ako orgán oprávnený na podanie žiadosti o tolerovaný pobyt za maloletého bez sprievodu. Tým sa zefektívni konanie a maloletému bez sprievodu bude môcť policajný útvar udeliť tolerovaný pobyt ešte pred nariadením ústavnej starostlivosti.  	
Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 404/2011 Z. z. k § 46 ods. 3  
Navrhujeme v písm.c) odstrániť „a ostatní rodinní príslušníci“ 
Odôvodnenie: Pojem “ostatní rodinní príslušníci” nie je nikde v zákone definovaný, teda nie je jednoznačné, o akých rodinných príslušníkov ide, a okrem toho, akú štátnu príslušnosť majú rodinní príslušníci iní ako rodičia je pre štátnu príslušnosť žiadateľa absolútne irelevantné. 

 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní bolo dohodnuté, že bude konkrétne vymedzený okruh "ostatných rodinných príslušníkov" na súrodencov. 

Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 404/2011 Z. z. k § 46  
Navrhujeme doplniť ods. 4, ktorý znie: 
„(4) V prípade, že žiadateľ nevie z objektívnych príčin preukázať, že nemá štátnu príslušnosť štátu podľa ods. 3 písm. a), b) a c), policajný útvar mu poskytne súčinnosti pri zabezpečení dôkazov na preukázanie uvedených skutočností a spoľahlivého vyhodnotenia či osoba je alebo nie je bez štátnej príslušnosti.“ 
Odôvodnenie: Toto ustanovenie navrhujeme doplniť, pretože sme presvedčené, že bremeno dôkazu by nemalo byť iba na žiadateľovi, keďže často je správny orgán v lepšej pozícii niektoré skutočnosti preveriť, napr. prostredníctvom zastupiteľského orgánu, ktorý je mimo územia SR a žiadatel tam nemôže vycestovať (napr. preto, že nemá cestovný pas). Na Slovensku zatiaľ nebolo zavedené jednotné konanie na identifikáciu osôb bez štátnej príslušnosti, resp. na určenie či konkrétna osoba je alebo nie je bez štátnej príslušnosti (na rozdiel od mnohých iných krajín EÚ kde už takéto konanie, v podobe súdneho alebo správneho konania funguje, napr. Maďarsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Spojené kráľovstvo, pripravuje sa prijatie takéhoto konania napr. v Holandsku, a pod.). Preto cudzinec na Slovensku, ktorý nemá potrebné/ vyššie vyžadované dokumenty – písomné dôkazy o tom, že nemá štátnu príslušnosť, sa nemôže obrátiť v súčasnosti na žiaden štátny organ, aby mu pomohol tieto doklady zabezpečiť a určiť či má alebo nemá štátnu príslušnosť. Preto zastávame názor, že bremeno dôkazu by v konaní pred cudzineckou políciou malo byť rozdelené. Súvisí to aj s princípom správneho konania, poskytovať účastníkom konania pomoc a poučenia, aby v konaní neutrpeli ujmu, a tiež ustanovenia o dokazovaní v správnom konaní, podľa ktorých “Účastník konania je povinný navrhnúť na podporu svojich tvrdení dôkazy, ktoré sú mu známe.”,ale “Vykonávanie dôkazov patrí správnemu orgánu.” (§34 Správneho poriadku). 
Okrem toho, požiadavku „deleného“ alebo „zdieľaného“ bremena dôkazu (tzv. shared budern of proof) požaduje aj Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR), kedy vo svojich Statelessness Guidelines No. 2 v bode 37 uvádza nasledovné: „V prípade určovania či je osoba bez štátnej príslušnosti je bremeno dôkazu v princípe zdieľané, v tom zmysle, že tak žiadateľ ako aj štátny orgán, ktorý rozhoduje vo veci, musia spolupracovať za účelom získania dôkazov a ustálenia faktov.“ Za zdieľanie bremeno dôkazu ako štandardu v konaní, ktorým sa určuje či osoba je alebo nie je bez štátnej príslušnosti, sa zasadzuje aj Európska sieť na ochranu osôb bez štátnej príslušnosti (ENS) so sídlom v Londýne (str. 26 príručky z roku 2013: „Statelessness determination and the protection status of stateless persons“). 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní bolo vysvetlené, že policajný útvar nemôže poskytovať súčinnosť vo veciach získavania dôkazov o tom, že osoba nemá štátnu príslušnosť, keďže štátne orgány iných štátov neposkytujú informácie o vlastných občanoch. 

Liga za ľudské práva 	K zákonu č. 404/2011 Z. z. k § 46 ods. 2  
Navrhujeme doplniť písm. f), ktoré znie: 
f) plnoletej osobe, ktorá má udelený tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 2 písm. a), a sústavne sa pripravuje na povolanie na škole na území Slovenskej republiky, a predloží odporúčanie detského domova alebo orgánu sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. 
Odôvodnenie: Navrhujeme doplniť toto ustanovenie z dôvodu, že zastávame názor, že deti, ktoré prídu na územie SR bez sprievodu rodičov, sú umiestnené v detskom domove, je vyhodnotené zo strany zodpovedných orgánov sociálnoprávnej ochrany detí, že v ich najlepšom záujem je zotrvať na území SR, chodia do školy a sústavne sa pripravujú na povolanie, by mali mať možnosť získať v SR po dovŕšení 18 rokov trvalý pobyt bez ohľadu na to, ako dlho pred dovŕšením plnoletosti sa tu nachádzali. Deti bez sprievodu, ktoré prichádzajú na územie SR sú vo veku 15 – 17 rokov, t.j. v aplikačnej praxi nikdy nesplnia podmienku stanovenú písm.e), lebo pred dovŕšením plnoletosti sa tu nenachádzajú tri roky. Podmienka troch rokov je neprimeraná a myslíme si, že šancu by mali mať aj staršie deti. 
 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní bolo dohodnuté, že do § 46 ods. 2 písm. e) budú doplnení tí, ktorí ako maloletí bez sprievodu mali poskytnutú doplnkovú ochranu. 

Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 15 [§ 46 ods. 1 písm. b)]  
Navrhujeme, aby sa možnosť udelenia trvalého pobytu na neobmedzený čas, alebo aspoň trvalého pobytu na 5 rokov (§43 ods. 1 písm.c)) rozšírila aj na štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je dieťaťom mladším ako 18 rokov zvereným do osobnej starostlivosti štátneho príslušníka tretej krajiny s dlhodobým pobytom v SR 
Odôvodnenie: Dlhodobý pobyt je tiež trvalým pobytom, dokonca udeleným na neobmedzený čas. Deti, ktoré sú zverené do osobnej starostlivosti štátneho príslušníka tretej krajiny s dlhodobým pobytom nemajú momentálne možnosť podať žiadosť ani o prechodný ani o žiaden trvalý pobyt za účelom zlúčenia s osobou, ktorej sú zverené do osobnej starostlivosti, a ktorá má na území SR dlhodobý pobyt. Nevidíme žiaden opodstatnený dôvod, aby osoby s dlhodobým pobytom mali v tomto smere menej práv ako osoby s trvalým pobytom na 5 rokov (alebo ako osoby s trvalým pobytom na neobmedzený čas). 
 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní bolo dohodnuté, že dieťa mladšie ako 18 rokov zverené do osobnej starostlivosti štátneho príslušníka tretej krajiny s dlhodobým pobytom v SR bude môcť požiadať o prechodný pobyt. Podľa § 27 ods. 1 prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny udelí policajný útvar štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý je rodinným príslušníkom štátneho príslušníka tretej krajiny s prechodným pobytom alebo s trvalým pobytom (dlhodobý pobyt je trvalým pobytom). 
Podľa § 27 ods. 4 prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý je uvedený v odseku 2 písm. c) a d) - dieťa mladšie ako 18 rokov jedného z cudzincov, sa udelí len vtedy, ak so zlúčením súhlasí aj rodič, ktorému toto dieťa nebolo zverené do osobnej starostlivosti a ktorý má právo stretávať sa s týmto dieťaťom. Z uvedeného vyplýva, že už súčasná právna úprava umožňuje zlúčenie rodiny aj v týchto prípadoch.  	
Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 5 [§ 31 ods. 3] 
Navrhujeme vypustiť bod 5 návrhu. 

V tomto ustanovení bolo o.i. vylúčené právo rodinných príslušníkov cudzincov podať žiadosť o prechodný pobyt na Slovensku, pričom naše zastupiteľské úrady nie sú vôbec, alebo nie sú dostupné vo všetkých krajinách sveta. (Napr. cesta z Nigérie do Kene je dlhá cca 5000 km čo je 5 x ďalej ako z Bratislavy do Bruselu. Doprava medzi štátmi môže byť nebezpečná alebo prakticky nemožná, cudzinci tiež často potrebujú viacero víz aby sa dostavili na naše zastupiteľské úrady.) Inštitút rodiny tiež na Slovensku požíva Ústavnú ochranu, avšak rodiny cudzincov sú vystavené veľkej administratívnej a finančnej záťaži. Domnievame sa, že aj rodiny cudzincov a ich základné právo na súkromný a rodinný život, by mali požívať ochranu, a to aj na základe zákona o pobyte cudzincov, ktorý je nielen kľúčovou právnou úpravou v oblasti migrácie ale aj najvýznamnejšou právnou normou pre integráciu cudzincov. Zákon o pobyte cudzincov by nemal byť primárnym nástrojom migračnej politiky ako brániť ľuďom v práve na voľbu miesta, kde bude ich rodina požívať toto základné právo. Technické bránenie právnym možnostiam voľby miesta podania žiadosti o pobyt v konečnom dôsledku zvyšuje riziko „nelegálnej“ migrácie a podporuje bujnenie organizovaného zločinu prevádzačstva, čo je v rozpore s preventívnou funkciou právnej úpravy. 

Odporúčame zamerať sa na vyváženie (princíp proporcionality a princíp hospodárnosti), sprehľadnenie právnej úpravy konania o udelenie pobytu. Zákon ako celok je už po 2 rokoch jeho existencie komplikovaný, náročný pre aplikačnú prax a pre samotných úradníkov cudzineckej polície, pravidlá pre cca 30 rôznych kategórii pobytu sa často menia, čo neprospieva právnej istote účastníkov právnych vzťahov.  	Z 	A 	Na rozporovom konaní s IOM bola táto pripomienka akceptovaná s tým, že štátny príslušník tretej krajiny, ktorý požiada na území SR o prechodný pobyt, nebude môcť požiadať o tolerovaný pobyt. 

Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 6 [§ 32 odsek 4] 
Toto ustanovenie privileguje investorov, pričom podobný administratívny problém majú aj ostatní cudzinci, ktorí sú na svojej úrovni a v rámci svojich možností tiež prínosom ekonomike SR. Niektoré ďalšie štátne inštitúcie v SR pritom akceptujú predloženie dokladov „nie starších ako 180 dní“. Navrhujeme, aby doklady predkladané v konaní o pobytoch mohli byť staršie než 90 dní (s určením inej hornej hranice tejto doby) a to práve z dôvodu, že je nutné ich prevažne vybavovať a skompletizovať v zahraničí. Vzhľadom na to, že prevažná väčšina dokladov vystavených v zahraničí musí byť opatrená doložkou vyššieho overenia, minimálne apostilovaná, zaslaná na Slovensko na preklad súdnemu prekladateľovi a po preložení naspäť do krajiny pôvodu, v praxi niektoré doklady často stratia platnosť skôr, ako je žiadosť úplná a pripravená na podanie. Zmluvy, podobne ako matričné doklady, tiež nemajú obmedzenú platnosť 90 dní, ich platnosť závisí výhradne od vôle zmluvných strán (rešpektovanie autonómie zmluvných strán). 

Navrhujeme vypustiť slová „medzinárodná zmluva podľa odseku 5 písm. j)“ – platnosť medzinárodnej zmluvy nemôže určovať norma nižšej právnej sily. 
 	Z 	N 	Navrhovaná úprava je vyhovujúca pre prax a ministerstvo v tejto novele zákona neuvažuje o zmene. 
 	
Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 8 [§ 34 ods. 3 písm. a)] 
Narhujeme zaradiť do výnimky aj § 27, resp. § 27 ods. 1 písm.a) a b) 

Odôvodnenie: Nerozumieme vylúčeniu štátnych príslušníkov podľa § 27. Prečo je potrebné predložiť doklady nie staršie ako 90 dní u cudzincov, ktorí žiadajú o obnovenie prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny, matričné doklady sa predsa nemenia, nestrácajú platnosť a nie je odôvodnené ich znovu požadovať, keď už raz sú založené v spise. Považujeme za zbytočne zaťažujúce, nehospodárne a neprimerané, aby účastníci konania – žiadatelia o obnovenie pobytu museli znovu zabezpečovať (z krajiny pôvodu, čo môže byť časovo aj finančne neúmerne náročné) matričné doklady, napriek tomu, že tieto už cudzinecká polícia má a účel pobytu zostal nezmenený. 
 	Z 	A 	Text bol upravený. Doklad o účele pobytu sa bude prikladať k žiadosti o obnovenie povolenia na pobyt iba v prípade, ak sa zmenili skutočnosti preukázané pôvodným dokladom. 

Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 17 [§ 59 ods. 2] 
Nesúhlasíme s navrhovanou zmenou, teda s tým, aby osoba nemohla podať žiadosť o azyl v prípade, konania o administratívnom vyhostení alebo konania o azyle. Navrhujeme preformulovanie tohto ustanovenia. 

Odôvodnenie: 
Pokiaľ ide o konanie o administratívnom vyhostení, v praxi môže nastať situácia, kedy je začaté konanie o administratívnom vyhostení, ale počas neho nastane dočasná prekážka, ktorá bráni vycestovaniu cudzinca a zároveň nie je dôvod na vyhostenie. Na takúto situáciu reaguje § 58 ods. 1 písm. a) a b) zákona o pobyte cudzincov. Bolo by nelogické, ak by v takejto situácii zákon o pobyte cudzincov znemožňoval podanie žiadosti o tolerovaný pobyt, ktorý má v týchto prípadoch dočasne upraviť pomery cudzinca na Slovensku (legálnosť jeho pobytu) dovtedy, kým predmetná prekážka vyhostenia trvá. Ak odpadne, konanie o vyhostení môže pokračovať ďalej. 
Vo vzťahu ku konaniu o azyl žiadame, aby bola predmetná časť ustanovenia preformulovaná v súvislosti s úpravou, ktorá sa zavádza v § 22 ods. 1 zákona o azyle. V prípade, ak sa pobyt žiadateľa o azyl už nepovažuje v azylovom konaní za oprávnený, pričom táto situácia nastane ešte predtým ako skončí azylové konanie, je potrebné poskytnúť takýmto žiadateľom o azyl možnosť upraviť si pobyt zákonným spôsobom, keďže môže ísť napríklad o situáciu, kedy síce žiadateľ o azyl nemá dôvody na poskytnutie azylu alebo doplnkovej ochrany, ale má dôvody pre ktoré existuje prekážka jeho vyhostenie a zároveň nie je dôvod na jeho zaistenie. Preto by bolo nelogické ak by zákon o azyle ustanovoval, že títo žiadatelia o azyl nemajú oprávnený pobyt v SR počas azylového konania, ale zároveň by im zákon o pobyte cudzincov neumožňoval žiadať o tolerovaný pobyt. 
 	Z 	ČA 	Na rozporovom konaní bolo dohodnuté, že štátny príslušník tretej krajiny, ktorý je zaistený v konaní o administratívnom vyhostení, nebude môcť požiadať o tolerovaný pobyt iba podľa § 58 ods. 1. Tým sa cudzincovi umožní požiadať o tolerovaný pobyt podľa odseku 2, napr. v prípadoch, ak to vyžaduje rešpektovanie jeho súkromného a rodinného života. 

Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 7 [§ 32 ods. 10 posledná veta] 
Navrhujeme celkovo znížiť administratívnu záťaž v tomto prípade pre všetkých cudzincov. Navrhujeme, aby lehota 30 dní na predloženie dokladu bola predĺžená na 60, pretože v tak krátkom čase po presťahovaní je ťažké túto lehotu stihnúť keďže je potrebné sa objednať na vyšetrenie a potom predložiť na políciu doklad.  	O 	N 	Možnosť predĺženia lehoty na predloženie dokladu, že štátny príslušník tretej krajiny netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie, sa týka všetkých účelov pobytu.  	
Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 19 [§ 61 ods. 2]  
Navrhujeme doplniť aj § 58 ods. 2 písm. a) – deti nájdené na území SR 

Odôvodnenie: Tu reagujeme na § 59 ods. 13, kde sú zahrnutí aj maloletí – pism. a), navrhujeme, aby boli aj tu. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu, nie je zdôvodnená a nie je jasné, čo sa chce zmenou dosiahnuť. Úprava § 61 ods. 2 zodpovedá svojmu účelu a je postačujúca. 	
Liga za ľudské práva 	K čl. IV, bodu 20 [§ 73 ods. 11] 
Navrhujeme tento bod vypustiť z návrhu. 

Tento bod návrhu mení dĺžku platnosti dokladu o pobyte pre cudzincov, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana. Dôvodová správa hovorí o potrebe zosúladenia dĺžky platnosti dokladu o pobyte s dobou, na ktorú sa poskytuje doplnková ochrana, ktorá sa podľa §20 ods. 3 zákona č.480/2002 Z.z. poskytuje na dobu jedného roka. Z § 15a ods.1 zákona o azyle však doplnková ochrana zaniká zo zákona uplynutím doby, na ktorú bola poskytnutá len vtedy, ak cudzinec nepožiadal v zákonnej lehote o jej predĺženie. Vo všetkých ostatných prípadoch doplnková ochrana trvá dlhšie, minimálne do času, kým sa právoplatne nerozhodlo o jej zrušení resp. nepredĺžení. Doklad o pobyte je dôležitým nástrojom, ktorý umožňuje preukázanie oprávnenosti ich pobytu na území SR, preukázanie ich postavenia ako osôb s medzinárodnou ochranou, ale aj zásadne uľahčuje ich integráciu prostredníctvom prístupu k uplatneniu sociálnych a ekonomických práv, najmä práva na prácu alebo inú ekonomickú aktivitu. 

V prípade podania žiadosti o predĺženie doplnkovej ochrany v zákonnej lehote, musí cudzinec s doplnkovou ochranou čakať na rozhodnutie Migračného úradu o tejto žiadosti, avšak poskytovanie doplnkovej ochrany trvá, čiže sa považuje za cudzinca s prechodným pobytom, ale cudzinec nemá doklad o pobyte, ktorým by vo vzťahu k tretím osobám (zamestnávateľom) svoj pobyt a oprávnenie pracovať preukázal. Práve preto sa v minulosti právna úprava zmenila, pretože platnosť dokladu skončí aj vtedy, pokiaľ medzinárodná ochrana zanikla pred uplynutím platnosti dokladu o pobyte, ako ustanovuje §73 ods.11 posledná veta zákona č. 404/2011 o pobyte cudzincov. 
 	Z 	N 	Osobe, ktorej bola poskytnutá doplnková ochrana prvýkrát na jeden rok, nie je možné vydávať doklad o pobyte na dlhšiu dobu, ako má poskytnutú doplnkovú ochranu. Cudzinci sa potom mylne domnievajú, že samotnú ochranu majú poskytnutú na dobu, ktorá je v doklade o pobyte uvedená ako platnosť dokladu. Tým môže dochádzať zo strany cudzincov k nepredĺženiu doplnkovej ochrany a tým k strate medzinárodnej ochrany, ktorú im Slovenská republika poskytla. Doklad o pobyte bude platný vždy na takú dobu, na akú je poskytnutá doplnková ochrana. 

MZ SR 	Čl. I bodu 31 
V Čl. I bode 31 odporúčame slovo „trovy“ nahradiť slovom „náklady“.  	O 	A 	 	
MZ SR 	K Čl. IV bodu 33 
V Čl. IV bode 33 navrhujeme slová „a f)“ nahradiť slovami „a až f)“. 	O 	N 	Akceptovaním pripomienky by došlo k vecnej zmene ustanovenia. 	
MZ SR 	Čl. IV bodu 39 
V Čl. IV bode 39 navrhujeme slovo „slovami“ nahradiť slovom „slovom“. 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
V súvislosti s transpozíciou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu je potrebné novelizovať aj zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v nasledovnom znení: 

„Čl. Y 
Zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
v znení zákona č. 191/2004 Z. z., zákona č. 365/2004 Z. z., zákona č. 585/2004 Z. z., zákona č. 614/2004 Z. z., zákona č. 1/2005 Z. z., zákona č. 82/2005 Z. z., zákona č.528/2005 Z. z., zákona č. 573/2005 Z. z., zákona č. 310/2006 Z. z., zákona č. 693/2006 Z. z., zákona 
č. 561/2007 Z. z., zákona č. 139/2008 Z. z., zákona č. 233/2008 Z. z., zákona č. 263/2008 
Z. z., zákona č. 460/2008 Z. z., zákona č. 562/2008 Z. z., zákona č. 49/2009 Z. z., zákona 
č. 108/2009 Z. z., zákona č. 266/2009 Z. z., zákona č. 463/2009 Z. z., zákona č. 594/2009 
Z. z., zákona č. 52/2010 Z. z., zákona č. 136/2010 Z. z., zákona č. 373/2010 Z. z., zákona 
č. 120/2011 Z. z., zákona č. 223/2011 Z. z., zákona č. 231/2011 Z. z., zákona č. 257/2011 
Z. z., zákona č. 468/2011 Z. z., zákona č. 324/2012 Z. z., zákona č. 96/2013 Z. z., zákona 
č. 308/2013 Z. z., zákona č. 352/2013 Z. z. a zákona č. 495/2013 Z. z. sa dopĺňa takto: 

V § 23a ods. 1 písm. h) sa za slovo „azylu“ vkladajú slová „alebo o poskytnutie doplnkovej ochrany“.“. 

Odôvodnenie: 
Ide o zosúladenie s čl. 15 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu, 
v zmysle ktorého je potrebné zabezpečiť, aby žiadatelia najneskôr do 9 mesiacov odo dňa podania žiadosti o medzinárodnú ochranu, t.j. žiadosť o udelenie azylu alebo o poskytnutie doplnkovej ochrany, získali prístup na trh práce, ak ešte nebolo prijaté prvostupňové rozhodnutie príslušného orgánu a omeškanie nebolo zavinené žiadateľom, v prepojení na § 23 ods. 6 zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

V súvislosti s touto pripomienkou a pripomienkou k čl. I bodu 36 je potrebné doplniť aj doložku zlučiteľnosti k smernici 2013/33/EÚ. 

 	O 	N 	Podľa zákona o azyle neexistuje samostatné konanie o poskytnutí doplnkovej ochrany; dôvody na udelenie azylu ako aj dôvody na poskytnutie doplnkovej ochrany sa posudzujú v rámci jednej žiadosti. 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 36 
Odporúčame v čl. I upraviť znenie novelizačného bodu 36 nasledovne: 
„36. V § 23 ods. 6 sa za slová „v konaní o udelenie azylu“ vkladajú slová „alebo o poskytnutie doplnkovej ochrany“. Text za bodkočiarkou znie: „vstupovať 
do pracovnoprávneho vzťahu je však oprávnený, ak sa nerozhodne právoplatne o jeho žiadosti o udelenie azylu alebo o poskytnutie doplnkovej ochrany do deviatich mesiacov od začiatku konania, okrem prípadu, ak podanie opravného prostriedku proti rozhodnutiu vydanému v konaní o udelenie azylu nemá odkladný účinok a súd nerozhodne o odložení vykonateľnosti rozhodnutia.“. 
Odôvodnenie: 
Ide o zosúladenie s čl. 15 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu, v zmysle ktorého je potrebné zabezpečiť, aby žiadatelia najneskôr do 9 mesiacov odo dňa podania žiadosti o medzinárodnú ochranu, t.j. žiadosť o udelenie azylu alebo o poskytnutie doplnkovej ochrany, získali prístup na trh práce, ak ešte nebolo prijaté prvostupňové rozhodnutie príslušného orgánu a omeškanie nebolo zavinené žiadateľom. 
 	O 	N 	Podľa zákona o azyle neexistuje samostatné konanie o poskytnutí doplnkovej ochrany; dôvody na udelenie azylu ako aj dôvody na poskytnutie doplnkovej ochrany sa posudzujú v rámci jednej žiadosti. 	
MPSVR SR 	K čl. IV bodu 4 
Odporúčame v čl. IV upraviť znenie novelizačného bodu 4 nasledovne: 
„Poznámky pod čiarou k odkazom 48 a 49 znejú: 
„48) § 23a ods. 1 písm. w) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení zákona č. 495/2013 Z. z. 
49) § 23a ods. 1 písm. z) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení zákona č. 495/2013 Z. z.“.“. 
Odôvodnenie: 
Ide o zosúladenie so zákonom č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. IV bodu 8  
Odporúčame v čl. IV bode 8 slová „§ 23 až 26“ nahradiť slovami „§ 24 až 26“. 
Odôvodnenie: 
K žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta 
a predĺženia povolenia na zamestnanie sa podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov prikladajú doklady preukazujúce účel pobytu pre obnovenie prechodného pobytu na účel zamestnania. Ide o kópiu pracovnej zmluvy alebo písomného prísľubu zamestnávateľa na prijatie štátneho príslušníka tretej krajiny do zamestnania, kópiu rozhodnutia o uznaní dokladu o vzdelaní štátneho príslušníka tretej krajiny alebo úradne overený doklad o najvyššom dosiahnutom vzdelaní pre vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta. Na účel predĺženia povolenia na zamestnanie štátny príslušník tretej krajiny predkladá pracovnú zmluvu alebo písomný prísľub zamestnávateľa na prijatie štátneho príslušníka tretej krajiny do zamestnania 
a rozhodnutie o uznaní dokladu o vzdelaní štátneho príslušníka tretej krajiny podľa osobitného predpisu, alebo doklad o najvyššom dosiahnutom vzdelaní v úradnom preklade 
do štátneho jazyka v origináli alebo v úradne osvedčenej kópii alebo v úradnom preklade 
do českého jazyka, na ktorom zastupiteľský úrad vyznačí zhodu prekladu 
s originálom osvedčovacou doložkou zastupiteľského úradu, opatrený doložkou vyššieho overenia, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak, alebo doklad o najvyššom dosiahnutom vzdelaní vydaný alebo overený príslušnými orgánmi Českej republiky v českom 
jazyku. Navrhovaným vypustením preukazovať účel pobytu pri obnovení prechodného pobytu podľa § 23, úrad práce sociálnych vecí a rodiny nebude môcť vydať potvrdenie 
o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktorého prílohu tvoria doklady preukazujúce účel pobytu. 

 	O 	A 	Text bol preformulovaný. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov, analýze sociálnych vplyvov 
Z dôvodu, že vplyvy uvedené v bode 4.3. analýzy sociálnych vplyvov sú vplyvmi, ktoré majú byť zhodnotené v bode 4.2., je potrebné text bodu 4.2. doplniť o znenie bodu 4.3. a v bode 4.3. uviesť slová „Bez vplyvu.“. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov, analýze sociálnych vplyvov 
V doložke vybraných vplyvov, analýze sociálnych vplyvov, bode 4.2. odporúčame zhodnotiť aj návrh, na základe ktorého sa skracuje lehota, po uplynutí ktorej sa umožní žiadateľom o udelenie azylu prístup na trh práce, a to z jedného roka na 9 mesiacov. 
Odôvodnenie: 
Potreba doplnenia vyplýva z Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy.  	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s čl. 6 Legislatívnych pravidiel vlády SR (napr. v čl. I bode 12 slovo „premiestneným“ nahradiť gramaticky správnym slovom „premiestnením“) a s prílohou č. 5 týchto pravidiel (ďalej len „príloha LPV“) (v čl. I body 1 a 3 zosúladiť s bodom 34 prílohy LPV, body 4 a 7 s bodom 57 prílohy LPV, bod 5 § 3 ods. 10 zosúladiť s bodom 54 prílohy LPV, v bodoch 23, 24 a 31 vložiť paragrafovú značku pred čísla nových paragrafov, uvádzacie vety bodov 23 a 31 zosúladiť s bodom 35 druhým odsekom poslednou vetou prílohy LPV; v tejto súvislosti odporúčam vypustiť v bodoch 23 a 31 poznámku o zmene v označovaní paragrafov, to platí primerane aj pre bod 24; v nadväznosti na uvedené odporúčam vypustiť body 28 a 32; v bode 26 poznámku pod čiarou k odkazu 8e zosúladiť s bodom 49 prvou vetou tejto prílohy). 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 23 (§ 17b) 
V odseku 2 druhej vete odporúčam za slovo „alebo“ vložiť slová „v konaní o“, za účelom precizovania, príslušného typu konania. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 26 [§ 19 ods. 1 písm. f)] 
V znení písmena f) odporúčam za slová „bez súhlasu“ vložiť slová „detského domova“, pretože v navrhovanom znení absentuje špecifikácia subjektu poskytujúceho predmetný súhlas, pričom súhlas, podľa v poznámke pod čiarou citovaného predpisu, poskytuje detský domov. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 27 [§ 19 ods. 1 písm. i)] 
V znení písmena i) odporúčam vypustiť slová „čím znemožní posúdenie žiadosti“ ako nadbytočné. 
 	O 	N 	Ide o rovnaký dôvod, ktorý je podľa súčasného § 12 dôvodom na zamietnutie žiadosti ako zjavne neopodstatnenej, podľa návrhu bude to bude dôvod na zastavenie konania.  	
MF SR 	K čl. I k bodu 33 [§ 20a ods. 4 písm. d) a e)] 
V § 20a ods. 4 písm. e) odporúčam slová „v prípade“ vypustiť ako nadbytočné. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. II (novela OSP) a k čl. III (novela zákona č. 305/2005 Z. z.) 
Vzhľadom na obsah noviel odporúčam zvážiť doplnenie prechodných ustanovení. 
 	O 	N 	Prechodné ustanovenia nie sú potrebné. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 3  
Odporúčame predkladateľovi dikciu preformulovať spôsobom, že slová „byť prítomný“ presunie na koniec navrhovanej dikcie. Odôvodnenie: formulačná pripomienka. 
 	O 	N 	Navrhované znenie sa nám zdá formulačne vhodné. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 5 
V navrhovanej dikcii odseku 10 a rovnako v celom texte návrhu odporúčame predkladateľovi upresniť, čo sa bude rozumieť „vyškolením“ policajta, a to prinajmenšom príkladnou definíciou. Odôvodnenie: precizovanie dikcie návrhu. 
 	O 	N 	Nepovažujeme za potrebné definovať, čo sa rozumie pod "vyškolením". Policajti si v rámci služobnej činnosti neustále prehlbujú vedomosti v súlade s aktuálnou právnou úpravou tej ktorej problematiky, rovnako sa vzdelávajú v rámci rôznych projektov, odporúčaní (napr. UNHCR), atď. Každý policajt je vzdelávaný (školený)podľa činností, ktoré vykonáva. Predmet a rozsah jednotlivých školení je spravidla upravený interne. 	
MS SR 	K čl. I. bodu 5 a k návrhu zákona 
Vzhľadom na podstatný dosah navrhovanej dikcie zásadne trváme na tom, aby v navrhovanej dikcii predkladateľ vyjasnil jej aplikáciu na Centrum právnej pomoci, resp. iné kompetentné orgány verejnej moci, a to pri prezumpcii dosahu na ich činnosť. Zároveň zásadne trváme aj na všeobecnom precizovaní dikcie, keďže nie je zrejmé, aké exaktné podmienky bude musieť organizácia alebo osoba poskytujúca poradenstvo splniť, aby získala prístup k žiadateľom na hraničných priechodoch, resp. letiskách. V tejto súvislosti návrh dikcie vykazuje disharmóniu absencie podmienok pri súčasnom výpočte dôvodov obmedzenia prístupu. V tejto súvislosti s ohľadom na transpozičný rozmer navrhovanej právnej úpravy zásadne žiadame predkladaný materiál doplniť aj o transpozíciu nevyhnutných noriem týkajúcich sa zákona č. 327/2005 Z. z. a Centra právnej pomoci, a to formou samostatného novelizačného článku. Predmetné doplnenia sa javia ako nevyhnutné, a to v záujme presadenia transponovanej právnej úpravy formou komplexnej novelizácie všetkých relevantne dotknutých právnych predpisov. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Do návrhu novely zákona bol vložený novelizačný článok k zákonu č. 327/2005 Z. z. 
Bod 5, § 3 ods. 11 bol preformulovaný. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 7 a 8 
Odporúčame predkladateľovi slová „preukaz žiadateľa“ nahradiť slovami „preukaz žiadateľovi“, a to z dôvodu terminológie platnej právnej úpravy. Odôvodnenie: formulačná pripomienka. 
 	O 	N 	Návrh nie je potrebné preformulovať, nakoľko je terminologicky správny. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 10 
Odporúčame predkladateľovi slová „na jeho konci“ nahradiť vhodnejšou terminológiou, napr. slovami „pred skončením“. Odôvodnenie: formulačná pripomienka. 
 	O 	A 	Text bol preformulovaný. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 14 
V záujme precizovania dikcie zásadne trváme na tom, aby predkladateľ v poradí prvé slovo „a“ nahradil čiarkou a slová „a skutkový stav sa podstatne nezmenil“ nahradil slovami „a od právoplatnosti rozhodnutia nedošlo k podstatnej zmene skutkového stavu odôvodňujúcej udelenie azylu“. 
Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	ČA 	§ 11 ods. 1 písm. f) bol čiastočne upravený podľa požiadavky pripomienkujúceho - zmena skutkového stavu nemusí vždy odôvodňovať udelenie azylu.  	
MS SR 	K čl. I, bodu 20 
Zásadne nesúhlasíme s konštrukciou v poradí ďalšieho dôvodu zamietnutia žiadosti o udelenie azylu, keďže tomuto dôvodu nezodpovedá zužujúca kumulatívna kondícia ako je tomu napríklad v dikcii písmena j). Naopak predkladateľ dôvod formuluje zjavne vágne s neprimerane extenzívnym účinkom. V danom kontexte zásadne žiadame dikciu prepracovať, a to aj s dôrazom na predvídateľnosť jej aplikácie. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Po dohode s pripomienkujúcim subjektom bola doplnená dôvodová správa, ktorá bližšie vysvetľuje súvis § 11 ods. 1 písm. f) s § 12 ods. 2 písm. g).  	
MS SR 	K čl. I, bodom 24, 28 a 31, 32 
Žiadame, aby predkladateľ novelizáciu dikcie a novelizačný bod ako taký dal do súladu s Legislatívnymi pravidlami vlády SR, podľa ktorých nie je možné meniť označenie jednotlivých paragrafov platného a účinného právneho predpisu. V tomto zmysle je nevyhnutné, aby predkladateľ ustanovenie konkrétneho paragrafu zákona novelizoval formou nového znenia a následne vložil nový paragraf s právnou úpravou pôvodne upravenou skorším (pôvodným) ustanovením platného a účinného právneho predpisu. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I, bodu 25 
Odporúčame predkladateľovi navrhované ustanovenie legislatívne a formulačne upraviť a sprehľadniť, keďže jeho aktuálna podoba je nejasná a zmätočná. Na tento účel odporúčame dikciu formulovať s použitím bodov ako subkategórie písmena. 
 	O 	N 	Máme za to, že navrhnutý text je prehľadnejší ako súčasne platný text, keďže z neho vypadla jedna skupina žiadateľov o azyl. 	
MS SR 	K čl. I, bodom 29 a 39 
Odporúčame predkladateľovi slovo „7“ nahradiť slovom „sedem“ a v dikcii vety za bodkočiarkou vypustiť slovo „len“ ako nadbytočné. Odôvodnenie: formulačná pripomienka a precizovanie dikcie návrhu. 
 	O 	N 	Písanie číslovky je v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády SR, čo sa týka slova "iba", takáto formulácia je aj v súčasnom znení. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 30 
Odporúčame predkladateľovi v navrhovanej dikcii doplniť ďalšie kumulatívne kritéria, a to v záujme posúdenia preskúmateľnosti postupu Ministerstva vnútra SR. 
 	O 	ČA 	Text bol preformulovaný. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 31 
V navrhovanej dikcii § 19b ods. 2 žiadame slovo „trovy“ nahradiť slovom „náklady“, keďže pojem trovy je procesným pojmom vzbudzujúcim potrebu úpravy aj režimu náhrady trov. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I, bodu 34 a 36 
Zásadne nesúhlasíme s formuláciou navrhovanej dikcie, ktorá vo vzťahu k správnemu súdnictvu v súvislosti s odkladom vykonateľnosti vzbudzuje dojem nepriamej novelizácie. V tomto smere zásadne trváme na prepracovaní navrhovanej dikcie spôsobom, ktorý bude reflektovať konštrukciu Piatej časti Občianskeho súdneho poriadku. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Text bol preformulovaný. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 35 
Navrhovanú dikciu novej tretej vety žiadame zásadne prepracovať, a to spôsobom, ktorý v reálnom procesnom postupe umožní preskúmať, či ide alebo nejde o žiadosť o udelenie azylu bola podaná s cieľom odvrátiť hroziace vyhostenie. Zároveň je nevyhnutné dikciu upraviť spôsobom, ktorý logicky a hierarchicky ustáli vzťah medzi rozhodnutím ministerstva a odkladom vykonateľnosti vydaného rozhodnutia zo strany správneho súdu. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Do § 11 ods. 1 písm. f) bola doplnená možnosť pre ministerstvo vnútra pri rozhodovaní o opakovanej žiadosti posúdiť, či bola podaná s cieľom odvrátiť bezprostredne hroziaci výkon vyhostenia. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 37 
V odseku 1 dikcie navrhovaného ustanovenia § 23d odporúčame z legislatívno-technických dôvodov slová „§ 23 ods. 2,3“ nahradiť slovami „§ 23 ods. 2 a 3“ a slová „písm. b), c), j), k)“ sa nahrádzajú slovami „písm. b), c), j) a k)“. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I, bodu 42 
V odseku 1 dikcie navrhovaného ustanovenia § 39 odporúčame predkladateľovi slová „staré osoby“ nahradiť vhodnejším označením, napríklad „osoby vyššieho veku“. Odôvodnenie: formulačná pripomienka. 
 	O 	A 	Text bol preformulovaný. 	
MS SR 	K čl. I, bodu 43 
V dikcii navrhovaného ustanovenia § 47b odporúčame predkladateľovi slová „obecnému úradu“ nahradiť slovom „obci“, keďže obecný úrad nepožíva právnu subjektivitu a relevantným subjektom je výhradne obec. Odôvodnenie: precizovanie dikcie návrhu. 
 	O 	N 	Rovnaká formulácia je aj v § 23b ods. 3, z tohto dôvodu nepovažujeme za potrebné text meniť. 	
MS SR 	K čl. II, bodu 3 
S navrhovanou právnou úpravou zásadne nesúhlasíme, a to najmä s ohľadom na skutočnosť, že vymedzenie dôvodu podstatnej okolnosti prípadu považujeme za nedostatočné, keďže by v normatívnom zmysle malo ísť iba o takú okolnosť týkajúcu sa splnenia podmienok na udelenie azylu alebo poskytnutie doplnkovej ochrany, v dôsledku ktorej nemôže napadnuté rozhodnutie obstáť, a teda je potrebné rozhodnúť znova. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Text bol upravený v súlade so správnym súdnym poriadkom. 	
MS SR 	K čl. IV, bodu 5 
Odporúčame predkladateľovi novú druhú vetu logicky a normatívne presne a určito preformulovať, a to na báze postupnej kumulácie zákonných podmienok, ktorých splnenie povedie k uplatneniu dispozície navrhovanej právnej normy. 
 	O 	N 	Máme za to, že navrhované znenie je dostatočne jasné. 	
MS SR 	K čl. IV, bodu 6 
Odporúčame predkladateľovi navrhovaný odsek in fine formulovať jasným a určitým spôsobom, z ktorého bude nad pochybnosť zrejmé „ako staršie“ môžu byť definované podklady, a to s poukazom nie na dolnú, ale hornú hranicu temporálneho použitia predmetnej zákonnej výnimky. 
 	O 	N 	V praxi pôjde o doklady, ktoré sú staršie ako 90 dní, ale nestratili platnosť (napr. medzinárodná zmluva). 	
MS SR 	K čl. IV, bodu 16 
Odporúčame predkladateľovi v uvádzacej vete slovo „predposledná“ nahradiť slovom „piata“. Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. IV, bodu 21 
V odseku 2 navrhovanej dikcie odporúčame predkladateľovi slová spresniť návrh spôsobom, z ktorého bude zrejmé, či ide o kumuláciu alternatívneho výpočtu podmienok uvedených v písmenách a) až c), alebo o kumulatívne vymedzenie splnenia všetkých uvedených podmienok, keďže je zrejmé, že podmienky subsumované v písmenách a) a b) sa vylučujú. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočne zrozumiteľné. Základné podmienky sú v predvetí a ďalšia podmienka je v písmene a, b alebo c. 	
MS SR 	K čl. IV, bodu 27 
Zásadne trváme na vypustení poslednej vety navrhovanej dikcie, resp. o jej opozitnom formulovaní v zmysle, že písomné oznámenie súdnemu prieskumu podlieha. Nie je totiž možné na jednej strane ustanoviť, že o právach, právach chránených záujmoch a povinnostiach sa nerozhoduje a na strane druhej oznámenie o výsledku „konania“ vo forme písomného oznámenia vyňať zo súdneho prieskumu. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	 	
MS SR 	K čl. IV, bodu 41 
V odseku 4 navrhovanej dikcie odporúčame predkladateľovi slovo „originály“ nahradiť slovom „origináli“. Odôvodnenie: gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	doložke zlučiteľnosti 
V bode 3 písm. a) časť 1. legislatívne akty je potrebné vypustiť v poslednej zarážke za slovom "ochranu" číslicu "6". 
V bode 4 písm. d) je potrebné doplniť informáciu prebratí smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ z 26. júna 2013 , ktorou sa stanovujú normy pre prijímanie žiadateľov o medzinárodnú ochranu v znení "- smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/33/EÚ je prebratá v zákone č. 245/2008 o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a v zákone č. 568/2009 o celoživotnom vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov". 
 	O 	ČA 	Doložka zlučiteľnosti bola upravená. 	
MŠVVaŠ SR 	tabuľke zhody k smernici 2013/33/ EÚ 
V bode 14 doplniť na konci názvu zákona slová "v znení neskorších predpisov". 
V Č: 14 O: 1 smernice je potrebné v členení § 146 zákona č. 245/2008 Z. z. opraviť nesprávne označenie písmen "c" na písmená "b" a "d" a doplniť uvedené označenie písmen aj do textu zhody. 
K poslednej vete Č: 14 O: 1 smernice odporúčame doplniť text zhody k § 2 písm. c) a d) zákona č. 245/2008 Z. z. v znení 
"Na účely tohto zákona sa rozumie 
c) žiakom fyzická osoba, ktorá sa zúčastňuje na výchovno-vzdelávacom procese v základnej škole, strednej škole, v škole pre deti a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami a základnej umeleckej škole, 
d) uchádzačom fyzická osoba, ktorá má záujem o výchovu a vzdelávanie v škole alebo v školskom zariadení podľa tohto zákona,". 	O 	A 	 	
SOPK 	k článku IV návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony : 
Návrh: 
Žiadame upraviť príslušné ustanovenia zákona 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov tak, aby bolo možné predkladať doklady o zabezpečení ubytovania až po udelení pobytu a to v lehote do 30 dni. Začiatok plynutia lehoty navrhujeme naviazať na splnenie povinnosti podľa § 111 ods. 2 pism. b) citovaného zákona. 
Odôvodnenie: 
V súčasnosti platné znenie zákona o pobyte cudzincov vyžaduje predkladať doklady o ubytovaní už pri podávaní žiadosti o udelenie pobytu. Cudzinec je tak nútený uzatvoriť nájomnú zmluvu, resp. platiť nájomné za prenajatú nehnuteľnosť aj keď sa na území Slovenska fyzicky nezdržiava a nemá istotu, či mu bude pobyt udelený. Majitelia bytov odmietajú uzatvárať zmluvy o budúcej zmluve, resp. nájomné zmluvy s neskorším dátumom a je teda problematické získavať tieto doklady. V praxi sa potom často stáva, že zo strany niektorých cudzincov dochádza k špekuláciám a sú tak otvorené možnosti pre uzatváranie účelových a nepravdivých zmlúv. 

Navrhovanou zmenou sa podľa nášho názoru sprehľadní a zjednoduší postup pri získavaní dokladov o ubytovaní ako aj postup rozhodovania o pobyte. 	Z 	A 	Vzhľadom na to, že ide prioritne o novelu zákona o azyle, pripomienka bola nad rámec návrhu a navrhovaná zmena si vyžaduje zásah do viacerých ustanovení zákona, zásadná pripomienka bola akceptovaná s tým, že požiadavka bude zapracovaná do zákona o pobyte cudzincov pri najbližšej novele.  	
Verejnosť 	Článok 1 
1. Nad rámec návrhu 
K § 4 ods. 1 navrhujeme doplniť vetu: Z pohovoru sa zabezpečuje zvukový záznam, ktorý je súčasťou administratívneho spisu. 
Odôvodnenie: Prax preukázala, že dotazníky zo vstupných pohovorov vykonaných so žiadateľmi sú veľmi často chybné a preklady výpovedí sú nepresné. Vyhotovenie zvukového záznamu odporúča aj smernica 2013/32/EÚ v článku 17 ods.2. 

2. Nad rámec návrhu: 
V § 4 ods.2 v poslednej vete navrhujeme vynechať “podľa možnosti”. 

Poslednú vetu za bodkočiarkou navrhujeme zmeniť: “poučenie a informácie sa poskytujú písomne a v jazyku, o ktorom sa odôvodnene predpokladá, že mu žiadateľ rozumie. Informácie sú podávané zrozumiteľným spôsobom, s ohľadom na vek, vzdelanie, a pomery žiadateľa. Súčasťou poučenia o právach a povinnostiach je aj informácia o tom, ktorý zamestnanec ministerstva je poverený správou žiadosti o azyl. Poverený pracovník ministerstva na požiadanie informuje žiadateľa o stave azylového konania v jazyku, ktorému žiadateľ rozumie.“ 

Odôvodnenie: Každý žiadateľ by mal mať prideleného tzv. “zodpovedného pracovníka”, ktorý by bol zodpovedný za celý prípad, a ktorý by poskytoval žiadateľovi jasné a konzistentné informácii o jeho azylovom konaní. Transparentnosť, aktívne zdieľanie informácií a dobrá spolupráca medzi všetkými zainteresovanými stranami vytvárajú dôveru medzi správnym orgánom a účastníkom konania. Určením konkrétnej zodpovednej osoby, ktorá bude priamo komunikovať s účastníkom konania sa zvýši efektivita informovanosti žiadateľov o ich právach a povinnostiach. V súčasnosti žiadatelia väčšinou nevedia, ktorý pracovník je zodpovedný za správu ich prípadu. V priebehu azylového konania často krát nepríde k žiadnemu osobnému kontaktu medzi zodpovedným pracovníkom ministerstva, ktorý navrhuje rozhodnutie a žiadateľom. 

3. Nad rámec návrhu: 
V § 6 navrhujeme znenie druhej vety (vkladá sa “vo výnimočných prípadoch”):Vo výnimočných prípadoch pohovor nie je potrebné vykonať, ak je možné vydať rozhodnutie na základe vstupného pohovoru podľa § 4 ods. 1. 

Odôvodnenie: Považujeme za neprijateľné, že rozhodnutie často navrhuje poverený pracovník MU, ktorý so žiadateľom nikdy neprišiel do osobného kontaktu. Dnes je takmer pravidlom, že v azylovom konaní sa vykonáva iba vstupný pohovor (§4). K pohovoru podľa §6 dochádza iba zriedkavo vo výnimočných prípadoch. Navrhovaným znením zdôrazňujeme výnimočnosť situácie, za ktorej ministerstvo pohovor podľa §6 vykonať nemusí – teda situácia, kedy môže rozhodnúť iba na základe vstupného pohovoru. Dôležitosť pohovoru podľa §6 je daná dvoma skutočnosťami: 
• V praxi pohovor podľa §6 osobne vykonáva poverený zamestnanec migračného úradu, ktorý navrhuje rozhodnutie v danom azylovom konaní. K individuálnemu posúdeniu azylovej žiadosti, najmä k posúdeniu hodnovernosti žiadateľa a jeho osobných pomerov, je nevyhnutný osobný pohovor a osobný kontakt medzi zodpovedným pracovníkom ministerstva navrhujúcim rozhodnutie a žiadateľom. 
• Odsek 4 zavádza povinnosť ministerstva zabezpečiť vedenie pohovoru “osobou spôsobilou zohľadniť osobné pomery žiadateľa”. Keďže zohľadnenie osobných pomerov žiadateľa je nevyhnutné na posúdenia žiadosti (§19a) , je logické, že posúdenie osobných pomerov prislúcha tomu pracovníkovi ministerstva, ktorý navrhuje rozhodnutie – a teda zodpovedný pracovník, ktorý navrhuje rozhodnutie by mal aj vykonávať pohovor. V praxi vstupné pohovory v ZT Humenné vykonávajú iní pracovníci, ako tí, ktorí navrhujú rozhodnutie. 
• Zachytenie výpovede iba prostredníctvom písomnej zápisnice, bez možnosti dodatočného doplnenia a prípadného vysvetlenia je neprijateľné. Prax preukázala, že zápisnice zo vstupných pohovorov sú veľmi často chybné a preklady výpovedí sú nepresné. Žiadateľ sa niekedy až z rozhodnutia dozvie, že jeho výpoveď bola nesprávne zaznamenaná. Takýmto nedostatkom by sa predišlo automatickým vykonávaním pohovorov podľa §6. 

4. Nad rámec návrhu: 
V § 4 ods.2 navrhujeme doplniť vetu: Z pohovoru sa zabezpečuje zvukový záznam, ktorý je súčasťou administratívneho spisu. 
Odôvodnenie: viď bod 1. 

5. Bod 18: 
Navrhujeme nechať v pôvodnom znení. Navrhovaná zmena je neopodstatnená. 

6. Bod 23: 
V § 17b ods.1 navrhujeme vynechať časť vety za bodkočiarkou „informácie poskytne iný poverený zamestnanec ministerstva, ako ten, ktorý so žiadateľom vykonal pohovor podľa tohto zákona alebo ktorý posudzuje jeho žiadosť o udelenie azylu.” 
Odôvodnenie: Požiadavka, aby informácie poskytoval žiadateľovi iný pracovník ako ten, ktorý vykonal pohovor alebo ktorý posudzuje žiadosť o udelenie azylu je nelogická, pretože práve pracovník ministerstva zodpovedný za posúdenie žiadosti má najviac informácii o prípade a vie najefektívnejšie poskytnúť požadované procesné informácie. 
V § 17b ods.1 navrhujeme doplniť: Informácie sa žiadateľovi poskytnú v jazyku ktorému rozumie. 

7. Bod 26: 
V § 19 ods. 1 písmeno f) navrhujeme doplniť: „a v čase vydania rozhodnutia sa stále zdržiava mimo azylového zariadenia. 
Navrhované znenie ja nasledovné: „f) sa žiadateľ bez priepustky viac ako sedem dní zdržiaval mimo azylového zariadenia alebo sa bez súhlasu8e) viac ako sedem dní zdržiaval mimo zariadenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, a v čase vydania rozhodnutia sa stále zdržiava mimo azylového zariadenia“. 

Odôvodnenie: V praxi sa vyskytol prípad, keď ministerstvo vydalo rozhodnutie o zastavení konania z dôvodu podľa § 19 ods.1 písm.f, pričom žiadateľ bol v čase vydania rozhodnutia v azylovom zariadení (mimo zariadenia sa zdržiaval bez priepustky 8 dní). Praktickým dôsledkom zastavenia konania bolo, že žiadateľ musel podať novú žiadosť o azyl, a následne sa v konaní pokračovalo presne tam kde sa predchádzajúce konanie skončilo. Takýto postup ministerstva bol neefektívny, zvýšili sa náklady na azylové konanie (najmä karanténa v záchytnom tábore) a azylové konanie sa predĺžilo. 
Procesné rozhodnutie o zastavení azylového konania z dôvodu opustenia zariadenia je potrebné vydať v prípade, ak žiadateľ opustením zariadenia – konkludentným prejavom vôle – vyjadril, že nemá záujem na vecnom posúdení azylovej žiadosti. Ak sa však žiadateľ v azylovom zariadení nachádza, je povinnosťou ministerstva vydať rozhodnutie v merite veci. Zákon by mal preto jasne vymedziť, že zastavenie konania je možné iba v prípade, ak sa žiadateľ v azylovom zariadení v čase vydania rozhodnutia nenachádza. 
V logickom súlade s uvádzaným dôvodom ja aj článok 28 ods. 2 procedurálnej smernice, ktorý umožňuje opätovného otvorenia prípadu, teda pokračovanie v začatom konaní, ak sa žiadateľ po zastavení konania opätovne prihlási príslušným orgánom. 
 	O 	ČA 	K bodu 1 § 4 ods. 1 - túto pripomienku neakceptujeme; ministerstvo v súčasnej dobe neuvažuje o transpozícii tejto možnosti do zákona o azyle. 
K bodu 2 § 4 ods. 2 - túto pripomienku čiastočne akceptujeme. Zo súčasného znenia § 4 ods. 2 sa vypustili slová "a podľa možností". Čo sa týka pridelenia tzv. "zodpovedného pracovníka" ministerstvo v súčasnej dobe neuvažuje nad takouto možnosťou; poskytovanie procesných a právnych informácií žiadateľovi je transponované v súlade so smernicou. 
K bodu 3 § 6 - túto pripomienku neakceptujeme; vloženie navrhovaného textu by nemalo žiadny praktický dopad. 
K bodu 4 § 4 ods. 2 - ako k bodu 1. 
K bodu 5 bod 18 návrhu - túto pripomienku neakceptujeme; nami navrhované riešenie je podľa nášho názoru vhodnejšie. 
K bodu 6 bod 23 návrhu - túto pripomienku neakceptujeme; transpozícia ustanovenia je v súlade so smernicou a zabezpečuje potrebnú objektivitu v konaní. 	
SAIA 	čl. IV bod 5 
V navrhovanom znení navrhujeme doplniť slová za „alebo žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 24 až 26“ čiarku a slová „alebo podľa § 27, ak ide o rodinného príslušníka cudzinca, ktorému bol udelený prechodný pobyt podľa § 26“. 
Zdôvodnenie: 
Rodinní príslušníci výskumníkov prichádzajúcich na Slovensko nepredstavujú bezpečnostné riziko ani záťaž pre trh práce (o čom svedčí aj skutočnosť, že v rámci zákona 5/2004 – konkrétne § 23a ods. 1 prísm. c) – môžu títo rodinní príslušníci byť zamestnaní ihneď po príchode na Slovensko). Flexibilnejší prístup k rodinným príslušníkom tejto cieľovej skupiny predpokladá aj 2005/71/EC z 12. 10. 2005 o osobitnom postupe prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vedeckého výskumu, ktorá v bode 18 preambuly vychádza z podmienok, že špeciálna pozornosť a podpora by mala byť venovaná zachovaniu a jednote rodiny výskumných pracovníkov. Takéto opatrenie je zároveň v súlade s aktuálnou Migračnou politikou SR, keďže ide o odstránenie jednej z významných prekážok pre žiaducu migráciu cudzincov na Slovensko. 
 	Z 	A 	 	
SAIA 	Čl. IV- nad rámec predloženého textu novely - § 32 ods. 2 písm. e) zákona č. 404/2011 Z. z. 
V § 32 ods. 2 písm. e) zákona č. 404/2011 Z. z. navrhujeme vložiť bod 4, ktorý znie: „rodinného príslušníka podľa § 27, ktorý žiada o zlúčenie rodiny so štátnym príslušníkom tretej krajiny s pobytom podľa § 25 ods. 1 písm. e), f) alebo § 30 a bude študovať na vysokej škole alebo vykonávať pedagogickú alebo výskumnú činnosť, alebo rodinného príslušníka podľa § 27, ktorý žiada o zlúčenie rodiny so štátnym príslušníkom tretej krajiny podľa § 26 alebo § 29.“ 

Zdôvodnenie: Všetci príslušníci rodiny budú s veľkou pravdepodobnosťou bývať v jednej domácnosti, preto by osobitné dokladovanie ubytovania nemalo byť potrebné, ak sa nevyžaduje ani u osôb, s ktorými žiadajú o zlúčenie. U rodinných príslušníkov žiaducich, teda kvalifikovaných migrantov podľa § 25 ods. 1 písm. e), f), ktorí budú študovať na vysokej škole alebo vykonávať pedagogickú alebo výskumnú činnosť a rodinných príslušníkov kvalifikovaných migrantov podľa § 26 nie je odôvodnené predpokladať bezpečnostnú hrozbu. Naopak, zjednodušenie postupov pre rodinných príslušníkov môže mať pozitívny dopad na migráciu a integráciu žiaducich migrantov v zmysle Migračnej politiky SR s výhľadom do roku 2020. 
 	Z 	A 	Vzhľadom na to, že ide prioritne o novelu zákona o azyle, pripomienka bola nad rámec návrhu a navrhovaná zmena si vyžaduje zásah do viacerých ustanovení zákona, zásadná pripomienka bola akceptovaná s tým, že požiadavka bude zapracovaná do zákona o pobyte cudzincov pri najbližšej novele.  	
SAIA 	Čl. IV- nad rámec predloženého textu novely - § 32 ods. 10 zákona č. 404/2011 Z. z. 
V § 32 ods. 10 zákona č. 404/2011 Z. z navrhujeme za slová „to neplatí, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny podľa“ vložiť slová „§ 25 ods. 1 písmeno e), f), §26,” 

Zdôvodnenie: 
V uvedených prípadoch ide v zmysle Migračnej politiky SR s výhľadom do roku 2020 o žiaducu migráciu kvalifikovaných migrantov a zdravotné prehliadky im sťažujú administratívne procesy súvisiace s legálnym pobytom. 
 	Z 	N 	Pripomienku nie je možné akceptovať, nakoľko problematika spadá do pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR. 

SAIA 	Čl. IV- nad rámec predloženého textu novely - § 33 ods. 10 zákona č. 404/2011 
Znenie § 33 ods.10 sa mení takto „(10) Policajný útvar rozhodne o udelení prechodného pobytu s neskorším dátumom začiatku udeleného pobytu, ak zistí, že na základe dokladu, ktorým štátny príslušník tretej krajiny preukazuje účel pobytu, začne účel pobytu vykonávať neskôr, ako je deň rozhodnutia o žiadosti, a určí začiatok udeleného pobytu vždy 30 dní pred dňom, keď štátny príslušník tretej krajiny už bude vykonávať účel pobytu; to neplatí, ak je čas medzi rozhodnutím policajného útvaru o udelení prechodného pobytu a začiatkom vykonávania účelu pobytu kratší ako 30 dní.“ 
Zdôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. Ide o formulačnú úpravu s cieľom zjednoznačniť text a odstrániť možný alternatívny výklad. Aktuálne znenie § 33 ods. 10 zákona neposkytuje jednoznačný výklad, pričom môže dochádzať k dezinterpretácií v prípadoch, keď sa žiadosť o udelenie prechodného pobytu predkladá v lehote kratšej ako 30 dní pred začiatkom vykonávania účelu (takýto výklad sa v praxi našťastie neuplatňuje, ale právny predpis by mal byť v tejto veci jednoznačný, a teda navrhujeme zjednoznačnenie textu). 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní bolo dohodnuté, že pripomienka nebude akceptovaná, nakoľko ide prioritne o novelu zákona o azyle a súčasné znenie nespôsobuje v praxi problémy. 

SAIA 	Čl. IV- nad rámec predloženého textu novely - § 121 zákona č. 404/2011 
Navrhujeme, aby sa potvrdenie z registra trestov nevyžadovalo z krajín EÚ a aby bezúhonnosť v štátoch EÚ overoval policajný zbor z údajov v systéme ECRIS zriadeného Rozhodnutím Rady 2009/316/SVV zo 6. apríla 2009 o zriadení európskeho informačného systému registrov trestov (ECRIS) podľa článku 11 Rámcového rozhodnutia 2009/315/SVV. Najmä v prípade mobilných výskumníkov, pedagogických pracovníkov a študentov, ktorí v rámci svojho života absolvujú viacero mobilít do štátov EÚ (a to aj v rámci rôznych vládnych programov a programov EÚ), predstavuje podmienka predloženia potvrdenia zo všetkých registrov za posledné 3 roky závažnú prekážku (a to ako pri vybavovaní samotných potvrdení, ako aj zvýšené finančné náklady). Cirkulácia mozgov je pritom základom stratégie EÚ Európa 2020, a odstraňovanie prekážok pri mobilite týchto skupín je aj súlade s Migračnou politikou SR. 	Z 	A 	Pripomienka bola akceptovaná s tým, že navrhovaný postup sa bude uplatňovať hneď, ako to bude možné, keďže spomínaný systém zatiaľ nefunguje. Ministerstvo vnútra zváži, či vybrané skupiny štátnych príslušníkov (napr. vedci, výskumníci) musia k žiadosti o prechodný pobyt priložiť registre trestov všetkých štátov, v ktorých v rámci Európy pôsobili. 

Marginal 	čl. I bod 2 
Za bod 2 sa vkladá nový 3. bod, ktorý znie: 
3. § 2 sa dopĺňa písmenami v) až z), ktoré znejú: 
"v) zraniteľnou osobou osoba, u ktorej je potrebné zohľadniť jej osobitnú situáciu, ako napríklad maloleté osoby, maloleté osoby bez sprievodu, zdravotne postihnuté osoby, staré osoby, tehotné ženy, slobodné matky alebo otcovia s maloletými deťmi, obete obchodovania s ľuďmi, osoby so závažným ochorením, osoby s duševnou poruchou a osoby, ktoré boli podrobené mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia, ako sú napríklad obete mrzačenia ženských pohlavných orgánov 
x) žiadateľom, ktorý potrebuje osobitné procesné záruky žiadateľ, ktorého spôsobilosť užívať práva a plniť povinnosti stanovené v tejto smernici je v dôsledku okolností jeho konkrétneho prípadu obmedzená 
y) opakovanou žiadosťou žiadosť o udelenie azylu ďalšia žiadosť o azyl podaná po prijatí konečného rozhodnutia vo veci o predchádzajúcej žiadosti, a to vrátane prípadov, keď žiadateľ svoju žiadosť výslovne vzal späť.". 

Odôvodnenie: V návrhu zákona v pôvodnom znení úplne absentuje definícia uvedených pojmov. Zraniteľné osoby sú definované výlučne pre účely ubytovanie v azylových zariadeniach, čo je pre ochranu zraniteľných osôb nedostatočné. Preto sa navrhuje inkorporácia pojmov v súlade s ich znením podľa čl. 2 písm. k) prijímacej smernice, čl. 2 písm. d) a q) procedurálnej smernice. 
 	O 	ČA 	Do § 17ab bola dopracovaná definícia osoby, ktorá potrebuje osobitné procesné záruky. 
Pojem "zraniteľná osoba sa v zákone používa iba v § 39, preto nepovažujeme za potrebné dať ho do vymedzenia pojmov v § 2. 
Opakovaná žiadosť je pre účely zákona vymedzená dostatočne.  	
Marginal 	čl. I bod 5 
Za bod 5 sa dopĺňa nový bod 6, ktorý znie: 
6. § 4 ods. 2 znie: 
„(2) Poverený zamestnanec ministerstva pred vyplnením dotazníka, najneskôr však do 15 dní od začatia konania, poučí žiadateľa o jeho právach a povinnostiach počas konania o udelenie azylu, možných dôsledkoch neplnenia alebo porušenia jeho povinností podľa tohto zákona, možnosti zastupovania v konaní podľa tohto zákona a o prístupe k právnej pomoci. Ministerstvo poskytne žiadateľovi aj informáciu o mimovládnych organizáciách, ktoré sa zaoberajú starostlivosťou o žiadateľov a azylantov, o organizáciách alebo skupinách osôb, ktoré poskytujú špeciálnu právnu pomoc, a o organizáciách, ktoré by im mohli pomôcť alebo ich informovať o dostupných podmienkach prijímania vrátane zdravotnej starostlivosti; poučenie a informácie sa poskytujú písomne a podľa možností v jazyku, o ktorom sa odôvodnene predpokladá, že mu žiadateľ rozumie.". 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Ide o doplnenie informačnej povinnosti ministerstva v súlade s čl. 5 ods. 1 prepracovanej prijímacej smernice. 
 	O 	N 	Úpravu informačných povinností považujeme za dostatočnú. 	
Marginal 	čl. I bod 8 
Za bod 8 sa vkladá nový bod 9, ktorý znie: 
9. v § 6 ods. 1 sa text „:Pohovor nie je potrebné vykonať, ak je možné vydať rozhodnutie na základe vstupného pohovoru podľa § 4 ods. 1.“ nahrádza textom : 
„Pohovor rovnako nie je potrebné vykonať, ak je možné udeliť azyl, na základe dôkazov, ktoré sú k dispozícii, alebo je ministerstvo toho orgán toho názoru, že žiadateľ nie je na pohovor pripravený alebo ho nie je schopný absolvovať v dôsledku pretrvávajúcich okolností, na ktoré nemá žiadateľ vplyv. V prípade pochybností sa ministerstvo poradí so zdravotníkom s cieľom určiť, či stav spôsobujúci, že žiadateľ nie je na pohovor pripravený alebo ho nie je schopný absolvovať, je dočasný alebo trvalý. Žiadateľovi, alebo závislej osobe sa vždy musí umožniť predložiť ďalšie informácie. Neuskutočnenie pohovoru nemá nepriaznivý vplyv na rozhodnutie ministerstva vo veci.“. 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Doplnenie sa navrhuje v súlade s čl. 15 prepracovanej procedurálnej smernice. 
 	O 	N 	Súčasná právna úprava je postačujúca a zohľadňuje všetky aspekty, ktorých posúdenie navrhuje pripomienkujúci subjekt. 	
Marginal 	čl. I bod 9 
V bode 9. sa v § 6 odsek 4 na konci dopĺňa nasledovným textom: „Pohovor sa uskutoční za takých podmienok, aby bola zabezpečená primeraná dôvernosť informácií a aby sa umožnilo žiadateľovi predložiť dôvody svojej žiadosti vyčerpávajúcim spôsobom.". 

Odôvodnenie: Doplnenie sa navrhuje v súlade s čl. 15 prepracovanej procedurálnej smernice. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za dostatočné. 	
Marginal 	čl. I bod 10 
Za bod 10 sa vkladá nový bod 11, ktorý znie: 
11. § 6 sa dopĺňa odsekom 8, ktorý znie: 
„(8) Z pohovoru je možné vyhotoviť zvukový alebo audiovizuálny záznam, ktorý je spoločne s jeho prepisom súčasťou administratívneho spisu žiadateľa. Žiadateľ je oprávnený sa vyjadriť alebo poskytnúť vysvetlenie k akýmkoľvek chybám v preklade alebo prípadom nesprávneho pochopenia, ktoré sa nachádzajú v zápisnici z pohovoru alebo prepise pohovoru.". 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Prepracovaná procedurálna smernica umožňuje v čl. 17 vyhotovenie zvukového alebo audiovizuálneho záznamu z pohovoru. S ohľadom na túto skutočnosť navrhujeme zakomponovanie tejto možnosti do zákona vrátane záruk, ktoré smernica predpokladá. 
 	O 	N 	Ministerstvo vnútra v súčasnej dobe neuvažuje nad možnosťou vyhotovovať zvukový alebo audiovizuálny záznam z pohovoru. 	
Marginal 	čl. I bod 14 
Postup v prípade žiadateľa, ktorého žiadosť by mohla byť neprípustná, je v prepracovanej smernici upravený ďaleko rozsiahlejšie, ako je tomu v samotnom návrhu, preto je potrebné tento postup spresniť. Nakoľko ide o viacero úprav, nepredkladáme konkrétny legislatívny návrh, ale zdôrazňujeme potrebu zakomponovania: 
- Potreby posúdenia „opakovanej“ (=“následnej“ podľa terminológie smernice) žiadosti v súlade s čl . 41 a 42 procedurálnej smernice 
- Osobitných pravidiel týkajúcich sa pohovoru o prípustnosti v zmysle čl. 34 procedurálnej smernice 
Úprava tohto ustanovenia má následne vplyv aj na bod 35 návrhu zákona. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za dostatočné a v súlade so smernicou. 	
Marginal 	čl. I bod 23 
Navrhujeme prepracovanie § 17b ods. 1 a 2. V zmysle čl. 19 a 21 transponovanej procedurálnej smernice sa jedná o poskytovanie právnych a procesných informácií zahŕňajúcich aspoň informácia o konaní vzhľadom na konkrétnu situáciu žiadateľa. Podľa čl. 21 , čl. štáty môžu stanoviť, že tieto informácie poskytujú mimovládne organizácie, pracovníci vládnych orgánov alebo špecializovaných štátnych služieb, prípadne sú poskytované prostredníctvom služieb poskytovaných právnymi zástupcami alebo inými poradcami osobitne určenými vnútroštátnym právom na to, aby pomáhali žiadateľom a zastupovali ich. Prenechanie oprávnenia na poskytovanie právnych a procesných informácií výlučne na zamestnancov migračného úradu, ktorí o žiadosti žiadateľov (ako príslušný orgán štátu) rozhodujú, nenapĺňa požiadavku smernice; navyše existuje obava zaujatosti a neposkytovania správnych právnych informácií. Navyše, obmedzenie poskytovania týchto informácií len na osoby, ktoré nemajú právneho zástupcu, je v rozpore so smernicou (ktorá takúto podmienku nepripúšťa). 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za dostatočné a v súlade so smernicou. 	
Marginal 	čl. I bod 29 
Za bod 29 sa vkladajú nové body 30 , 31 a 32, ktoré znejú: 

30. V § 19a ods. 1 úvodná veta, sa za slovo „jednotlivo“ vkladá čiarka a text „objektívne a nestranne“. 

31. V § 19a ods. 1 písm. a) sa na konci čiarka nahrádza bodkočiarkou a dopĺňa sa text: „za tým účelom získa presné a aktuálne informácie z rôznych zdrojov, ako sú EASO a UNHCR a relevantné medzinárodné organizácie pre ľudské práva, týkajúce sa všeobecnej situácie panujúcej v krajinách pôvodu žiadateľov a v prípade potreby aj v krajinách, cez ktoré prechádzali,“. 

32. V § 19a ods. 1 písm. c) sa na konci čiarka nahrádza bodkočiarkou a dopĺňa sa text: „za týmto účelom je Ministerstvo rovnako povinné skúmať aj prípadnú zraniteľnosť osoby, ako aj skutočnosť, či nejde o žiadateľa, ktorý potrebuje osobitné procesné záruky,". 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie bodu 30 a 31: Zmena sa navrhuje z dôvodu súladu s čl. 10 ods. 3 písm. a) a b) prepracovanej procedurálnej smernice. 
Odôvodnenie k bodu 32: V súvislosti s osobitnými podmienkami pre zaobchádzanie so zraniteľnými osobami, ako aj s osobami, ktoré potrebujú osobitné procesné záruky je potrebné, aby ministerstvo v každom prípade posúdilo, či nejde o takúto osobu. Preto sa navrhuje osobitne skúmanie týchto skutočností. 
 	O 	N 	Objektívne a nestranné posúdenie žiadosti je základným predpokladom rozhodovacej činnosti štátnych orgánov a vyplýva priamo zo zásad správneho konania. 
Čo sa týka ostatných pripomienok, máme za to, že smernice boli do návrhu zákona prebraté postačujúcim spôsobom a všetko, čo navrhuje pripomienkujúci subjekt, je v texte návrhu zohľadnené. 	
Marginal 	čl. I bod 30 
Bod 30 znie: 
30. V § 19a sa za odsek 7 vkladajú nové odseky 8, 9, a 10, ktoré znejú: 
„(8) Ministerstvo zabezpečí preklad dokumentov potrebných na posúdenie žiadosti.“. 
(9) Ministerstvo zabezpečí, aby vždy, keď je to potrebné, boli žiadateľovi poskytnuté služby tlmočníka, a to prinajmenšom vtedy, keď sa má uskutočniť pohovor so žiadateľom a bez týchto služieb nie je možné zabezpečiť primeranú komunikáciu. V takomto prípade a v iných prípadoch, keď príslušné orgány predvolajú žiadateľa, sa tieto služby budú platiť z verejných finančných prostriedkov. Ministerstvo zabezpečí, aby bol vybraný tlmočník, ktorý je schopný zabezpečiť primeranú komunikáciu medzi žiadateľom a osobou, ktorá vedie pohovor. 
(10) Ministerstvo zabezpečí, aby pracovníci posudzujúci žiadosti a prijímajúci rozhodnutia mali v prípade potreby možnosť poradiť sa s odborníkmi o osobitných otázkach, ako sú otázky týkajúce sa zdravia, kultúrne otázky, otázky náboženstva, problematika detí alebo otázky rodovej rovnosti. 

Doterajšie odseky 8 a 9 sa označujú ako odseky 11 a 12.". 

Odôvodnenie: Zmena sa navrhuje z dôvodu súladu s čl. 10 ods. 3 a 5 a čl. 15 ods. 3 prepracovanej procedurálnej smernice. 
 	O 	ČA 	Pripomienka k odseku 8 bola akceptovaná a text bol upravený. 
Pripomienka k odseku 9 nebola akceptovaná, súčasná právna úprava je postačujúca. 
K odseku 9 - platí všeobecná úprava správneho poriadku. 	
Marginal 	čl. I bod 31 
V bode 31, v texte § 19b ods. 2 znie: 
"(2) Ak sa nevykoná lekárske vyšetrenie podľa odseku 1, ministerstvo informuje žiadateľa, že si môže takéto lekárske vyšetrenie zabezpečiť sám. Lekársku prehliadku v takomto prípade rovnako uhradí ministerstvo.“. 

Odôvodnenie: Preniesť povinnosť úhrady financovania lekárskej prehliadky pre účely uvedené v § 19b na žiadateľa, tak ako to vyplýva z pôvodného návrhu zákona, nie je možné v súlade s čl. 18 ods. 1 prepracovanej procedurálnej smernice. 
 	O 	A 	Text bol upravený. 	
Marginal 	čl. I bod 34 
V bode 34, v § 21 ods. 1, posledná veta znie: 
„Proti rozhodnutiu o udelení azylu podľa § 8, rozhodnutiu o neudelení azylu v časti o poskytnutí doplnkovej ochrany podľa § 13a a rozhodnutiu o predĺžení doplnkovej ochrany nemožno podať opravný prostriedok.“. 

Odôvodnenie: Zmenu navrhujeme v súlade s čl. 46 ods. 1 a 5 procedurálnej smernice, v spojení s čl. 2 písm. i) tejto smernice. Poskytnutie azylu podľa § 9 a 10 zákona o azyle, garantuje žiadateľom iný rozsah práv, ako v prípade udelenia azylu podľa § 8; obdobne to platí i pre poskytnutie doplnkovej ochrany podľa § 13b. v prípade udelenia azylu, či doplnkovej ochrany podľa týchto ustanovení, dochádza v skutočnosti k neudeleniu azylu a doplnkovej ochrany podľa § 8 a § 13a, teda medzinárodnej ochrany v zmysle jej definície podľa čl. 2 písm. i). Máme za to, že v takomto prípade musí byť prípustné preskúmanie rozhodnutia s možnosťou udelenia azylu alebo poskytnutia doplnkovej ochrany v súlade s § 8 a § 13a zákona o azyle. 
 	O 	N 	Súčasná právna úprava je postačujúca, azylant môže podať novú žiadosť o azyl. 	
Marginal 	čl. I bod 35 
Navrhujeme prepracovanie bodu 14 návrhu zákona a v tejto súvislosti navrhujeme dopracovanie aj bodu 35. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za dostatočné a v súlade so smernicou. 	
Marginal 	čl. I bod 35 
Za bod 35 sa vkladá nový bod 36, ktorý znie: 
36. V § 22 ods. 5 sa pred vetu: „Ministerstvo na poskytovanie zdravotnej starostlivosti podľa tohto odseku vydá žiadateľovi doklad o oprávnení na poskytnutie zdravotnej starostlivosti.“ vkladá veta: 
„Ministerstvo zabezpečí žiadateľom s osobitnými potrebami potrebnú lekársku alebo inú pomoc vrátane primeranej starostlivosti o duševné zdravie, ak je potrebná.“. 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Doplnenie je potrebné v súvislosti s čl. 19 ods. 2 prepracovanej prijímacej smernice. 
 	O 	N 	Zdravotná starostlivosť zahŕňa aj starostlivosť o duševné zdravie. 	
Marginal 	čl. I bod 36 
Za bod 36 sa vkladajú nové body 37 a 38, ktoré znejú: 

37. V § 23 ods. 7 sa na konci dopĺňa text: „Každá lekárska prehliadka sa uskutoční tak, aby bola plne rešpektovaná dôstojnosť jednotlivca, aby bola čo najmenej invazívna a podľa možností umožní dosiahnuť spoľahlivý výsledok a vykonajú ju kvalifikovaní zdravotníci .“. 

38. V § 23a ods. 2 znie: „Priepustka sa vydáva na základe individuálneho, objektívneho a nestranného posúdenia; ak ministerstvo odmietne priepustku vydať, musí svoje rozhodnutie odôvodniť. Ministerstvo môže odmietnuť vydať priepustku len z dôvodu verejného poriadku alebo nevyhnutnej osobnej účasti žiadateľa na konaní o udelenie azylu. Žiadateľ nemusí žiadať o priepustku, ak sa má dostaviť sa na orgány alebo súdy, ak je jeho prítomnosť potrebná.". 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie k bodu 37: Doplnenie sa navrhuje v súlade s čl. 25 ods. 5 prepracovanej procedurálne smernice. 
Odôvodnenie k bodu 38: Ide o doplnenie zákona v súlade s čl. 7 prepracovanej prijímacej smernice. 
 	O 	N 	Spôsob vykonania lekárskej prehliadky nepatrí do pôsobnosti ministerstva vnútra. 
Vydávanie priepustky je v súčasnom znení zákona upravené dostatočne a v praxi nepredstavuje žiadny problém. 	
Marginal 	čl. I bod 42 
V bode 42, § 39 ods. 1 sa vypúšťa text: „Zraniteľnými osobami sa na účely tohto ustanovenia rozumejú najmä maloleté osoby, zdravotne postihnuté osoby, staré osoby, tehotné ženy, osamelí rodičia s maloletými deťmi, obete obchodovania s ľuďmi, osoby so závažným ochorením, osoby s duševnou poruchou a osoby, ktoré boli podrobené mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia.“. 

Odôvodnenie: Ide o úpravu v súvislosti so zavedení samostatnej definícia, ako ju navrhujeme v bode 3. 
 	O 	N 	Nebola zavedená definícia zraniteľnej osoby. 	
Marginal 	čl. I bod 42 
V bode 42 v § 39 ods. 2 sa na konci pripája text, ktorý znie: „Opatrenia na zlúčenie rodín sa vykonávajú so súhlasom cudzinca. Ministerstvo zabezpečí, aby boli dospelí závislí žiadatelia s osobitnými potrebami pri prijímaní, pokiaľ je to možné, ubytovaní spoločne s blízkymi dospelými príbuznými, ktorí sa už zdržiavajú v tom istom členskom štáte a ktorí sú za týchto žiadateľov zodpovední podľa práva alebo praxe príslušného členského štátu.". 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Doplnenie materiálnych podmienok prijímania je potrebné v súvislosti s čl. 12 prepracovanej prijímacej smernice. 
 	O 	N 	Súčasná právna úprava je postačujúca. 	
Marginal 	čl. IV bod 5 
Bod 5. sa vypúšťa. 

Odôvodnenie: Obmedzenie podania žiadosti o prechodný pobyt pre držiteľov schengenských víz nie je dôvodné; navrhovateľ to nijakým spôsobom neodôvodnil, pričom táto zmena spôsobí značnú administratívnu záťaž osobám, ktoré sa po krátkodobom pobyte na území SR rozhodnú o pobyt požiadať. Nie je zrejmé, prečo takýmto spôsobom zákonodarca diskriminuje len niektoré skupiny osôb (žiadateľov o prechodný pobyt za účelom zamestnania, podnikania, zlúčenia rodiny a pod.) 
 	O 	A 	Na rozporovom konaní s IOM bolo dohodnuté, že štátny príslušník, ktorý si podá žiadosť o udelenie prechodného pobyt na území SR, nebude môcť požiadať o tolerovaný pobyt. 	
Marginal 	čl. IV body 24 a 25 
Bod 24 a 25 sa vypúšťa. 

Odôvodnenie: V zmysle dôvodovej správy sa body 24. a 25. majú týkať výlučne predvedenia na policajný útvar v prípade, ak uvedené oprávnenie využije policajný útvar, ktorý nie je príslušný na konanie vo veci administratívneho vyhostenia. Zrušenie povinnosti spísania zápisnice všeobecne tak nesleduje zámer navrhovateľa a súčasne neumožňuje predvedenému cudzincovi vyjadriť sa k okolnostiam predvedenia. 
 	O 	N 	Zápisnica bude spísaná vždy, keď začne konanie o administratívnom vyhostení. Nebude ju spisovať iba policajný útvar, ktorý na takéto konanie nie je príslušný. Zápisnica spísaná nepríslušným útvarom by nemusela byť pre príslušný útvar postačujúca a bolo by potrebné spísať novú zápisnicu. Aj podľa zákona o Policajnom zbore o predvedení policajt spíše iba úradný záznam.  	
Marginal 	čl. IV bod 28 
Bod 28 sa vypúšťa. Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: V prípade zániku rozhodnutia o zaistení v prípade vydania nového rozhodnutia by mohlo dochádzať k upretiu práva zaisteného cudzinca na účinnú ochranu pred nesprávnym úradným postupom spôsobeným nezákonným rozhodnutím správneho orgánu. 
 	O 	A 	 	
Marginal 	čl. IV bod 28 
Za bod 28 sa dopĺňajú nové body 29 a 30, ktoré znejú: 

29. V § 88a ods. 5 sa na konci dopĺňa text: „Rodinní príslušníci, osoby, ktoré žiadateľovi o azyl poskytujú právnu ochranu alebo poradcovia a osoby zastupujúce príslušné mimovládne organizácie majú možnosť komunikovať so zaistenými žiadateľmi o azyl a navštevovať ich v podmienkach, ktoré zabezpečujú súkromie.". 

30. V § 89 ods. 1 sa vypúšťa text: „ktorý koná vo veci administratívneho vyhostenia,“. 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie k bodu 29: V súlade s čl. 10 ods. 4 prepracovanej prijímacej smernice je potrebné doplniť § 88a o uvedené právo zaisteného žiadateľa o azyl. 
Odôvodnenie k bodu 30: Povinnosť skúmať možnosti alternatív k zaisteniu nemožno obmedziť na konanie o administratívnom vyhostení, ako to vyplýva zo zákona o pobyte cudzincov, ide o rozpor s úpravou EÚ; z aplikačnej praxe je známe, že príslušné policajné útvary však využitie alternatív zaistenia obmedzujú výlučne na zaistenie za účelom podľa § 88 ods. 1 písm. a) a b), prípadne na účely podľa § 88a. Avšak, skúmanie prípustnosti alternatív k zaisteniu sa výslovne vyžaduje aj v čl. 28 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 z 26. 6. 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného na posúdenia žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov, teda aj v prípade zaistenia cudzinca pre účely § 88 ods. 1 písm. c) , či v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území, teda aj napr. na dôvod podľa § 88 ods. 1 písm. d). Takýto postup je rovnako v súlade s čl. 8 prepracovane prijímacej smernice. 

 	O 	ČA 	Do § 98 boli doplnené nové odseky 3 a 4. 
Ostatné pripomienky neboli akceptované, súčasnú právnu úpravu považujeme za dostatočnú. 	
Marginal 	čl. IV bod 41 
Za bod 41 sa dopĺňa nový bod 42, ktorý znie: 

42. V § 126 ods. 5 sa na konci dopĺňa text, ktorý znie: „alebo o splnomocnenie na podanie žiadosti o udelenie tolerovaného pobytu alebo predĺženie tolerovaného pobytu podľa § 51 ods. 1 udelené štátnym príslušníkom tretej krajiny, ktorý pre bezvládnosť nemôže osobne túto žiadosť podať.“. 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: ide o zmenu súvisiacu so 16. bodom návrhu. Nakoľko žiadateľ je v tomto prípade bezvládny, bolo by nespravodlivé vyžadovať osvedčenie pre udelenie plnej moci, čoho žiadateľ s ohľadom na svoj stav nie je schopný. 
 	O 	N 	Súčasné znenie dostatočne rieši požiadavky praxe. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 2  
Za bod 2 sa vkladá nový 3. bod, ktorý znie: 
3. § 2 sa dopĺňa písmenami v) až z), ktoré znejú: 
"v) zraniteľnou osobou osoba, u ktorej je potrebné zohľadniť jej osobitnú situáciu, ako napríklad maloleté osoby, maloleté osoby bez sprievodu, zdravotne postihnuté osoby, staré osoby, tehotné ženy, slobodné matky alebo otcovia s maloletými deťmi, obete obchodovania s ľuďmi, osoby so závažným ochorením, osoby s duševnou poruchou a osoby, ktoré boli podrobené mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia, ako sú napríklad obete mrzačenia ženských pohlavných orgánov 
x) žiadateľom, ktorý potrebuje osobitné procesné záruky žiadateľ, ktorého spôsobilosť užívať práva a plniť povinnosti stanovené v tejto smernici je v dôsledku okolností jeho konkrétneho prípadu obmedzená 
y) opakovanou žiadosťou žiadosť o udelenie azylu ďalšia žiadosť o azyl podaná po prijatí konečného rozhodnutia vo veci o predchádzajúcej žiadosti, a to vrátane prípadov, keď žiadateľ svoju žiadosť výslovne vzal späť.". 

Odôvodnenie: V návrhu zákona v pôvodnom znení úplne absentuje definícia uvedených pojmov. Zraniteľné osoby sú definované výlučne pre účely ubytovanie v azylových zariadeniach, čo je pre ochranu zraniteľných osôb nedostatočné. Preto sa navrhuje inkorporácia pojmov v súlade s ich znením podľa čl. 2 písm. k) prijímacej smernice, čl. 2 písm. d) a q) procedurálnej smernice 
 	O 	ČA 	V §17ab bola zadefinovaná osoba, ktorá potrebuje osobitné procesné záruky. Definíciu ostatných pojmov nepovažujeme na účely zákona za potrebnú. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I. bod 5 
Za bod 5 sa dopĺňa nový bod 6, ktorý znie: 
6.1 § 4 ods. 2 znie: 
„(2) Poverený zamestnanec ministerstva pred vyplnením dotazníka, najneskôr však do 15 dní od začatia konania, poučí žiadateľa o jeho právach a povinnostiach počas konania o udelenie azylu, možných dôsledkoch neplnenia alebo porušenia jeho povinností podľa tohto zákona, možnosti zastupovania v konaní podľa tohto zákona a o prístupe k právnej pomoci. Ministerstvo poskytne žiadateľovi aj informáciu o mimovládnych organizáciách, ktoré sa zaoberajú starostlivosťou o žiadateľov a azylantov, o organizáciách alebo skupinách osôb, ktoré poskytujú špeciálnu právnu pomoc, a o organizáciách, ktoré by im mohli pomôcť alebo ich informovať o dostupných podmienkach prijímania vrátane zdravotnej starostlivosti; poučenie a informácie sa poskytujú písomne a podľa možností v jazyku, o ktorom sa odôvodnene predpokladá, že mu žiadateľ rozumie.". 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Ide o doplnenie informačnej povinnosti ministerstva v súlade s čl. 5 ods. 1 prepracovanej prijímacej smernice. 
 	O 	N 	Súčasná právna úprava je postačujúca. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 8 
Za bod 8 sa vkladá nový bod 9, ktorý znie: 
9. v § 6 ods. 1 sa text „:Pohovor nie je potrebné vykonať, ak je možné vydať rozhodnutie na základe vstupného pohovoru podľa § 4 ods. 1.“ nahrádza textom : 
„Pohovor rovnako nie je potrebné vykonať, ak je možné udeliť azyl, na základe dôkazov, ktoré sú k dispozícii, alebo je ministerstvo toho orgán toho názoru, že žiadateľ nie je na pohovor pripravený alebo ho nie je schopný absolvovať v dôsledku pretrvávajúcich okolností, na ktoré nemá žiadateľ vplyv. V prípade pochybností sa ministerstvo poradí so zdravotníkom s cieľom určiť, či stav spôsobujúci, že žiadateľ nie je na pohovor pripravený alebo ho nie je schopný absolvovať, je dočasný alebo trvalý. Žiadateľovi, alebo závislej osobe sa vždy musí umožniť predložiť ďalšie informácie. Neuskutočnenie pohovoru nemá nepriaznivý vplyv na rozhodnutie ministerstva vo veci.“. 
Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Doplnenie sa navrhuje v súlade s čl. 15 prepracovanej procedurálnej smernice. 
 	O 	N 	Súčasná právna úprava je postačujúca a zahŕňa posúdenie všetkých aspektov, ktoré navrhuje pripomienkujúci subjekt. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 9 
V bode 9. sa v § 6 odsek 4 na konci dopĺňa nasledovným textom: „Pohovor sa uskutoční za takých podmienok, aby bola zabezpečená primeraná dôvernosť informácií a aby sa umožnilo žiadateľovi predložiť dôvody svojej žiadosti vyčerpávajúcim spôsobom.". 

Odôvodnenie: Doplnenie sa navrhuje v súlade s čl. 15 prepracovanej procedurálnej smernice. 
 	O 	N 	Navrhovaná úprava je dostatočná a v súlade so smernicou. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 10 
Za bod 10 sa vkladá nový bod 11, ktorý znie: 
11. § 6 sa dopĺňa odsekom 8, ktorý znie: 
„(8) Z pohovoru je možné vyhotoviť zvukový alebo audiovizuálny záznam, ktorý je spoločne s jeho prepisom súčasťou administratívneho spisu žiadateľa. Žiadateľ je oprávnený sa vyjadriť alebo poskytnúť vysvetlenie k akýmkoľvek chybám v preklade alebo prípadom nesprávneho pochopenia, ktoré sa nachádzajú v zápisnici z pohovoru alebo prepise pohovoru.". 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Prepracovaná procedurálna smernica umožňuje v čl. 17 vyhotovenie zvukového alebo audiovizuálneho záznamu z pohovoru. S ohľadom na túto skutočnosť navrhujeme zakomponovanie tejto možnosti do zákona vrátane záruk, ktoré smernica predpokladá. 
 	O 	N 	Nakoľko ide o fakultatívnu transpozíciu, ministerstvo v súčasnej dobe nepočíta s vyhotovovaním audiovizuálneho záznamu. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 14 
Postup v prípade žiadateľa, ktorého žiadosť by mohla byť neprípustná, je v prepracovanej smernici upravený ďaleko rozsiahlejšie, ako je tomu v samotnom návrhu, preto je potrebné tento postup spresniť. Nakoľko ide o viacero úprav, nepredkladáme konkrétny legislatívny návrh, ale zdôrazňujeme potrebu zakomponovania: 
- Potreby posúdenia „opakovanej“ (=“následnej“ podľa terminológie smernice) žiadosti v súlade s čl . 41 a 42 procedurálnej smernice 
- Osobitných pravidiel týkajúcich sa pohovoru o prípustnosti v zmysle čl. 34 procedurálnej smernice 
Úprava tohto ustanovenia má následne vplyv aj na bod 35 návrhu zákona. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za dostatočné a v súlade so smernicou. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 23 
Navrhujeme prepracovanie § 17b ods. 1 a 2. V zmysle čl. 19 a 21 transponovanej procedurálnej smernice sa jedná o poskytovanie právnych a procesných informácií zahŕňajúcich aspoň informácia o konaní vzhľadom na konkrétnu situáciu žiadateľa. Podľa čl. 21 , čl. štáty môžu stanoviť, že tieto informácie poskytujú mimovládne organizácie, pracovníci vládnych orgánov alebo špecializovaných štátnych služieb, prípadne sú poskytované prostredníctvom služieb poskytovaných právnymi zástupcami alebo inými poradcami osobitne určenými vnútroštátnym právom na to, aby pomáhali žiadateľom a zastupovali ich. Prenechanie oprávnenia na poskytovanie právnych a procesných informácií výlučne na zamestnancov migračného úradu, ktorí o žiadosti žiadateľov (ako príslušný orgán štátu) rozhodujú, nenapĺňa požiadavku smernice; navyše existuje obava zaujatosti a neposkytovania správnych právnych informácií. Navyše, obmedzenie poskytovania týchto informácií len na osoby, ktoré nemajú právneho zástupcu, je v rozpore so smernicou (ktorá takúto podmienku nepripúšťa). 	O 	N 	Navrhovaný text je v súlade so smernicou, informácie bude poskytovať iný poverený zamestnanec ako ten, ktorý vykonal so žiadateľom pohovor. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 29 
Za bod 29 sa vkladajú nové body 30 , 31 a 32, ktoré znejú: 

30. V § 19a ods. 1 úvodná veta, sa za slovo „jednotlivo“ vkladá čiarka a text „objektívne a nestranne“. 

31. V § 19a ods. 1 písm. a) sa na konci čiarka nahrádza bodkočiarkou a dopĺňa sa text: „za tým účelom získa presné a aktuálne informácie z rôznych zdrojov, ako sú EASO a UNHCR a relevantné medzinárodné organizácie pre ľudské práva, týkajúce sa všeobecnej situácie panujúcej v krajinách pôvodu žiadateľov a v prípade potreby aj v krajinách, cez ktoré prechádzali,“. 

32. V § 19a ods. 1 písm. c) sa na konci čiarka nahrádza bodkočiarkou a dopĺňa sa text: „ za týmto účelom je Ministerstvo rovnako povinné skúmať aj prípadnú zraniteľnosť osoby, ako aj skutočnosť, či nejde o žiadateľa, ktorý potrebuje osobitné procesné záruky,". 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie bodu 30 a 31: Zmena sa navrhuje z dôvodu súladu s čl. 10 ods. 3 písm. a) a b) prepracovanej procedurálnej smernice. 
Odôvodnenie k bodu 32: V súvislosti s osobitnými podmienkami pre zaobchádzanie so zraniteľnými osobami, ako aj s osobami, ktoré potrebujú osobitné procesné záruky je potrebné, aby ministerstvo v každom prípade posúdilo, či nejde o takúto osobu. Preto sa navrhuje osobitne skúmanie týchto skutočností. 
 	O 	N 	K § 19a ods. 1 úvodnej vete - nepovažujeme doplnenie textu za potrebné; to, že ministerstvo posúdi každú žiadosť o udelenie azylu objektívne a nestranne vyplýva zo základných zásad správneho konania. 
K § 19a ods. 1 písm. a) - súčasné znenie považujeme za postačujúce; informácie o skutočnostiach dôležitých pre posúdenie žiadosti sú v praxi získavané z rôznych zdrojov. 
K § 19a ods. 1 písm. c) - transpozíciu považujeme za postačujúcu (§ 17ab). 

Tieto pripomienky sú nad rámec návrhu.  	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 30 
Bod 30 znie: 
30. V § 19a sa za odsek 7 vkladajú nové odseky 8, 9, a 10, ktoré znejú: 
„(8) Ministerstvo zabezpečí preklad dokumentov potrebných na posúdenie žiadosti.“. 
(9) Ministerstvo zabezpečí, aby vždy, keď je to potrebné, boli žiadateľovi poskytnuté služby tlmočníka, a to prinajmenšom vtedy, keď sa má uskutočniť pohovor so žiadateľom a bez týchto služieb nie je možné zabezpečiť primeranú komunikáciu. V takomto prípade a v iných prípadoch, keď príslušné orgány predvolajú žiadateľa, sa tieto služby budú platiť z verejných finančných prostriedkov. Ministerstvo zabezpečí, aby bol vybraný tlmočník, ktorý je schopný zabezpečiť primeranú komunikáciu medzi žiadateľom a osobou, ktorá vedie pohovor. 
(10) Ministerstvo zabezpečí, aby pracovníci posudzujúci žiadosti a prijímajúci rozhodnutia mali v prípade potreby možnosť poradiť sa s odborníkmi o osobitných otázkach, ako sú otázky týkajúce sa zdravia, kultúrne otázky, otázky náboženstva, problematika detí alebo otázky rodovej rovnosti. 
Doterajšie odseky 8 a 9 sa označujú ako odseky 11 a 12.". 

Odôvodnenie: Zmena sa navrhuje z dôvodu súladu s čl. 10 ods. 3 a 5 a čl. 15 ods. 3 prepracovanej procedurálnej smernice. 
 	O 	ČA 	K § 19a ods. 8 - táto pripomienka bola akceptovaná a znenie odseku 8 bolo preformulované. 
K § 19a ods. 9 - táto pripomienka nebola akceptovaná, tlmočenie je upravené dostatočne napr. v § 6 alebo v § 18. 
K § 19a ods. 10 - táto pripomienka nebola akceptovaná; pri konaní sa správny orgán riadi všeobecnými ustanoveniami správneho poriadku, v tomto prípade § 36. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 31 
V bode 31, v texte § 19b ods. 2 znie: 
"(2) Ak sa nevykoná lekárske vyšetrenie podľa odseku 1, ministerstvo informuje žiadateľa, že si môže takéto lekárske vyšetrenie zabezpečiť sám. Lekársku prehliadku v takomto prípade rovnako uhradí ministerstvo.“. 

Odôvodnenie: Preniesť povinnosť úhrady financovania lekárskej prehliadky pre účely uvedené v § 19b na žiadateľa, tak ako to vyplýva z pôvodného návrhu zákona, nie je možné v súlade s čl. 18 ods. 1 prepracovanej procedurálnej smernice. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie je v súlade s čl. 18 ods. 1 aj ods. 2 prepracovanej procedurálnej smernice. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 34 
V bode 34, v § 21 ods. 1, posledná veta znie: 
„Proti rozhodnutiu o udelení azylu podľa § 8, rozhodnutiu o neudelení azylu v časti o poskytnutí doplnkovej ochrany podľa § 13a a rozhodnutiu o predĺžení doplnkovej ochrany nemožno podať opravný prostriedok.“. 

Odôvodnenie: Zmenu navrhujeme v súlade s čl. 46 ods. 1 a 5 procedurálnej smernice, v spojení s čl. 2 písm. i) tejto smernice. Poskytnutie azylu podľa § 9 a 10 zákona o azyle, garantuje žiadateľom iný rozsah práv, ako v prípade udelenia azylu podľa § 8; obdobne to platí i pre poskytnutie doplnkovej ochrany podľa § 13b. v prípade udelenia azylu, či doplnkovej ochrany podľa týchto ustanovení, dochádza v skutočnosti k neudeleniu azylu a doplnkovej ochrany podľa § 8 a § 13a, teda medzinárodnej ochrany v zmysle jej definície podľa čl. 2 písm. i). Máme za to, že v takomto prípade musí byť prípustné preskúmanie rozhodnutia s možnosťou udelenia azylu alebo poskytnutia doplnkovej ochrany v súlade s § 8 a § 13a zákona o azyle. 
 	O 	N 	Každý žiadateľ má možnosť podať novú žiadosť o udelenie azylu. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 35 
Navrhujeme prepracovanie bodu 14 návrhu zákona a v tejto súvislosti navrhujeme dopracovanie aj bodu 35. 	O 	ČA 	Text bol čiastočne upravený. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 35 
Za bod 35 sa vkladá nový bod 36, ktorý znie: 
36. V § 22 ods. 5 sa pred vetu: „Ministerstvo na poskytovanie zdravotnej starostlivosti podľa tohto odseku vydá žiadateľovi doklad o oprávnení na poskytnutie zdravotnej starostlivosti.“ vkladá veta: 
„Ministerstvo zabezpečí žiadateľom s osobitnými potrebami potrebnú lekársku alebo inú pomoc vrátane primeranej starostlivosti o duševné zdravie, ak je potrebná.“. 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Doplnenie je potrebné v súvislosti s čl. 19 ods. 2 prepracovanej prijímacej smernice. 
 	O 	N 	Starostlivosť o duševné zdravie je súčasťou zdravotnej starostlivosti, ktorá je poskytovaná žiadateľom o udelenie azylu. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 36 
Za bod 36 sa vkladajú nové body 37 a 38, ktoré znejú: 

37. V § 23 ods. 7 sa na konci dopĺňa text: „Každá lekárska prehliadka sa uskutoční tak, aby bola plne rešpektovaná dôstojnosť jednotlivca, aby bola čo najmenej invazívna, a podľa možností umožní dosiahnuť spoľahlivý výsledok a vykonajú ju kvalifikovaní zdravotníci.“. 

38. V § 23a ods. 2 znie: „Priepustka sa vydáva na základe individuálneho, objektívneho a nestranného posúdenia; ak ministerstvo odmietne priepustku vydať, musí svoje rozhodnutie odôvodniť. Ministerstvo môže odmietnuť vydať priepustku len z dôvodu verejného poriadku alebo nevyhnutnej osobnej účasti žiadateľa na konaní o udelenie azylu. Žiadateľ nemusí žiadať o priepustku, ak sa má dostaviť sa na orgány alebo súdy, ak je jeho prítomnosť potrebná.". 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie k bodu 37: Doplnenie sa navrhuje v súlade s čl. 25 ods. 5 prepracovanej procedurálne smernice. 
Odôvodnenie k bodu 38: Ide o doplnenie zákona v súlade s čl. 7 prepracovanej prijímacej smernice. 
 	O 	N 	K § 23 ods. 7 - doplnenie tohto odseku nepovažujeme za potrebné a navrhovaný text nie je vhodný do zákona o azyle. 
K § 23a ods. 2 - vydávanie priepustiek v praxi nepredstavuje žiadne problémy; napriek tomu, že na vydanie priepustky sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní, v prípade, ak nastanú okolnosti, kedy môže ministerstvo vydanie priepustky odmietnuť, oznámi dôvody odmietnutia žiadateľovi písomne.  	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 42 
V bode 42, § 39 ods. 1 sa vypúšťa text: „Zraniteľnými osobami sa na účely tohto ustanovenia rozumejú najmä maloleté osoby, zdravotne postihnuté osoby, staré osoby, tehotné ženy, osamelí rodičia s maloletými deťmi, obete obchodovania s ľuďmi, osoby so závažným ochorením, osoby s duševnou poruchou a osoby, ktoré boli podrobené mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia.“. 

Odôvodnenie: Ide o úpravu v súvislosti so zavedení samostatnej definícia, ako ju navrhujeme v bode 3. 
 	O 	N 	Pripomienka nebola akceptovaná, nakoľko nebol zavedený samostatný pojem zraniteľná osoba. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. I bod 42 
V bode 42 v § 39 ods. 2 sa na konci pripája text, ktorý znie: „Opatrenia na zlúčenie rodín sa vykonávajú so súhlasom cudzinca. Ministerstvo zabezpečí, aby boli dospelí závislí žiadatelia s osobitnými potrebami pri prijímaní, pokiaľ je to možné, ubytovaní spoločne s blízkymi dospelými príbuznými, ktorí sa už zdržiavajú v tom istom členskom štáte a ktorí sú za týchto žiadateľov zodpovední podľa práva alebo praxe príslušného členského štátu.". 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: Doplnenie materiálnych podmienok prijímania je potrebné v súvislosti s čl. 12 prepracovanej prijímacej smernice. 
 	O 	N 	Navrhovanú transpozíciu považujeme za dostatočnú. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. IV. bod 5 
Bod 5. sa vypúšťa. 

Odôvodnenie: Obmedzenie podania žiadosti o prechodný pobyt pre držiteľov schengenských víz nie je dôvodné; navrhovateľ to nijakým spôsobom neodôvodnil, pričom táto zmena spôsobí značnú administratívnu záťaž osobám, ktoré sa po krátkodobom pobyte na území SR rozhodnú o pobyt požiadať. Nie je zrejmé, prečo takýmto spôsobom zákonodarca diskriminuje len niektoré skupiny osôb (žiadateľov o prechodný pobyt za účelom zamestnania, podnikania, zlúčenia rodiny a pod.) 
 	O 	A 	Na rozporovom konaní s IOM bola táto pripomienka akceptovaná s tým, že držiteľ schengenských víz, ktorý si podá na území SR žiadosť o prechodný pobyt, nebude môcť požiadať o tolerovaný pobyt. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. IV body 24 a 25 
Bod 24 a 25 sa vypúšťa. 

Odôvodnenie: V zmysle dôvodovej správy sa body 24. a 25. majú týkať výlučne predvedenia na policajný útvar v prípade, ak uvedené oprávnenie využije policajný útvar, ktorý nie je príslušný na konanie vo veci administratívneho vyhostenia. Zrušenie povinnosti spísania zápisnice všeobecne tak nesleduje zámer navrhovateľa a súčasne neumožňuje predvedenému cudzincovi vyjadriť sa k okolnostiam predvedenia. 
 	O 	N 	Zápisnica bude spísaná vždy, keď bude dôvod na začatie konania o administratívnom vyhostení; nebude ju spisovať iba policajný útvar, ktorý nie je na takéto konanie príslušný. Ak by ju spísal nepríslušný policajnú útvar, zápisnica by nemusela byť postačujúca pre príslušný útvar a bolo by potrebné spísať ju znova. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. IV bod 28 
Bod 28 sa vypúšťa. Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: V prípade zániku rozhodnutia o zaistení v prípade vydania nového rozhodnutia by mohlo dochádzať k upretiu práva zaisteného cudzinca na účinnú ochranu pred nesprávnym úradným postupom spôsobeným nezákonným rozhodnutím správneho orgánu. 
 	O 	A 	 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. IV bod 28 
Za bod 28 sa dopĺňajú nové body 29 a 30, ktoré znejú: 

29. V § 88a ods. 5 sa na konci dopĺňa text: „Rodinní príslušníci, osoby, ktoré žiadateľovi o azyl poskytujú právnu ochranu alebo poradcovia a osoby zastupujúce príslušné mimovládne organizácie majú možnosť komunikovať so zaistenými žiadateľmi o azyl a navštevovať ich v podmienkach, ktoré zabezpečujú súkromie.". 

30. V § 89 ods. 1 sa vypúšťa text: „ktorý koná vo veci administratívneho vyhostenia,“. 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie k bodu 29: V súlade s čl. 10 ods. 4 prepracovanej prijímacej smernice je potrebné doplniť § 88a o uvedené právo zaisteného žiadateľa o azyl. 
Odôvodnenie k bodu 30: Povinnosť skúmať možnosti alternatív k zaisteniu nemožno obmedziť na konanie o administratívnom vyhostení, ako to vyplýva zo zákona o pobyte cudzincov, ide o rozpor s úpravou EÚ; z aplikačnej praxe je známe, že príslušné policajné útvary však využitie alternatív zaistenia obmedzujú výlučne na zaistenie za účelom podľa § 88 ods. 1 písm. a) a b), prípadne na účely podľa § 88a. Avšak, skúmanie prípustnosti alternatív k zaisteniu sa výslovne vyžaduje aj v čl. 28 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 604/2013 z 26. 6. 2013, ktorým sa stanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného na posúdenia žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov, teda aj v prípade zaistenia cudzinca pre účely § 88 ods. 1 písm. c) , či v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území, teda aj napr. na dôvod podľa § 88 ods. 1 písm. d). Takýto postup je rovnako v súlade s čl. 8 prepracovane prijímacej smernice. 

 	O 	ČA 	Do § 98 boli doplnené odseky 3 a 4. 
Ostatné pripomienky neboli akceptované, súčasnú právnu úpravu považujeme za dostatočnú. 	
Advokátska kancelária Mgr. Jarmily Vargovej  	Čl. IV bod 41 
Za bod 41 sa dopĺňa nový bod 42, ktorý znie: 
42. V § 126 ods. 5 sa na konci dopĺňa text, ktorý znie: „alebo o splnomocnenie na podanie žiadosti o udelenie tolerovaného pobytu alebo predĺženie tolerovaného pobytu podľa § 51 ods. 1 udelené štátnym príslušníkom tretej krajiny, ktorý pre bezvládnosť nemôže osobne túto žiadosť podať.“. 

Ostatné body sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: ide o zmenu súvisiacu so 16. bodom návrhu. Nakoľko žiadateľ je v tomto prípade bezvládny, bolo by nespravodlivé vyžadovať osvedčenie pre udelenie plnej moci, čoho žiadateľ s ohľadom na svoj stav nie je schopný. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za dostatočné.