Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	68  / 21 	
Počet vyhodnotených pripomienok	68 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	22  / 6 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	9  / 0 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	37  / 15 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	 	x 	
2 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
3 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Slovenská informačná služba 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
5 .	Sociálna poisťovňa 	 	 	 	x 	
6 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
7 .	Kancelária prezidenta Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
8 .	Nezávislé kresťanské odbory Slovenska 	 	 	 	x 	
9 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
10 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
11 .	Národná banka Slovenska 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
12 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	x 	 	
13 .	Mestský úrad Nitra 	 	 	 	x 	
14 .	Mestský úrad Trnava 	 	 	 	x 	
15 .	Mestský úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
16 .	Mestský úrad Žilina 	 	 	 	x 	
17 .	Mestský úrad Prešov 	 	 	 	x 	
18 .	Košický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
19 .	Bratislavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
20 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
21 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
22 .	Trnavský samosprávny kraj 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
23 .	Žilinský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
24 .	Mestský úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
25 .	Jednota dôchodcov na Slovensku  	 	 	 	x 	
26 .	Národná rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
27 .	Magistrát mesta Košice 	 	 	 	x 	
28 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
29 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
30 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
31 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
32 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
33 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
34 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
35 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
36 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
37 .	Asociácia dôchodkových správcovských spoločností  	 	 	 	x 	
38 .	Republiková únia zamestnávateľov 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
39 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
40 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
41 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
42 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
43 .	Magistrát hlavného mesta SR 	 	 	 	x 	
44 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
45 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
46 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
47 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
48 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
49 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
50 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
51 .	Ústavný súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
52 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
53 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
54 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
55 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	5 (2o,3z) 	 	 	 	
56 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
57 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
58 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	10 (5o,5z) 	 	 	 	
59 .	Asociácia doplnkových dôchodkových spoločností  	 	 	 	x 	
60 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
61 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
62 .	Verejnosť 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
63 .	Klub mnohodetných rodín O.Z. 	7 (0o,7z) 	 	 	 	
64 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
65 .	Dôchodok SkCZ, o.z.,  	1 (0o,1z) 	 	 	 	
66 .	Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v SR  	1 (0o,1z) 	 	 	 	
67 .	Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
	SPOLU	68 (47o,21z) 	0 (0o,0z) 	17 	30 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
GP SR 	1. K Čl. I bodu 10 
V predmetnom novelizačnom bode odporúčame slovo „úvodnej“ nahradiť slovom „uvádzacej“ a slová „ods. 8“ nahradiť slovami „odseku 8“.  	O 	A 	Pripomienka akceptovaná iným legislatívnym vyjadrením. 	
GP SR 	2. K Čl. I bodom 18 a 19 
Vzhľadom na skutočnosť, že obidva novelizačné body sa týkajú identického ustanovenia (§ 168a ods. 1) odporúčame navrhované zmeny vyjadriť v jednom novelizačnom bode.  	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť             z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 	
GP SR 	3. K Čl. II bodu 2 
Novelizačný bod odporúčame upraviť v súlade s prílohou č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.  	O 	A 	 	
GP SR 	4. K Čl. II bodom 3 a 4 
Predmetné novelizačné body navrhujeme spojiť a zmeny navrhované v § 93 vyjadriť v jednom novelizačnom bode.  	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť             z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 	
GP SR 	5. K Čl. III k bodom 2 a 3 
Novelizačné body odporúčame spojiť z dôvodu úpravy identického ustanovenia /§ 4 ods. 3 písm. c)/.  	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 	
SIS 	Čl. II bod 1. 
V čl. II bod 1. písmeno a) a písmeno b) znejú: 

„a) policajtovi útvar sociálneho zabezpečenia ministerstva, ktorý mu vypláca 
starobný dôchodok podľa všeobecných predpisov o sociálnom poistení, 
b) profesionálnemu vojakovi Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia, ktorý mu vypláca starobný dôchodok podľa všeobecných predpisov o sociálnom poistení.“. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu.  	O 	A 	 	
SIS 	Čl. II bod 3. 
V čl. II bod 3. znie: 
„3. § 83 odsek 1 sa dopĺňa písmenom k), ktoré znie: 
„k) vyrovnávací príplatok podľa osobitného predpisu.35aa)“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že vyrovnávací príplatok je novým druhom dôchodkovej dávky, ktorého poskytnutie je v súlade s navrhovanou úpravou (§ 69b ods. 1 písm. f) zákona č. 461/2003 Z. z.) podmienené podaním žiadosti, je potrebné aj v ustanovení § 83 ods. 1 zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov rozšíriť okruh dávok, ktoré sa poskytujú na základe žiadosti.  	O 	N 	Pripomienka je neakceptovaná nakoľko nejde o dávku výsluhového zabezpečenia, a preto nie je dôvod ju do predmetného ustanovenia dopĺňať. 	
SIS 	Čl. II bod 4. 
V čl. II bod 4. znie: 

„4. V § 93 sa v odseku 1 za slovami „ak v odseku 2“ vypúšťa čiarka a dopĺňajú sa slová „a 3,“.“ 

Odôvodnenie: K bodom 4. až 8. je spoločné odôvodnenie. V § 93 ods. 3 zákona č. 328/2002 Z. z. je nutné doplniť osobitné ustanovenie upravujúce vyplácanie novej dávky dôchodkového poistenia podľa všeobecných predpisov sociálneho poistenia, ktorá sa poskytuje na žiadosť (navrhované znenie § 69b ods. 1 písm. f) zákona č. 461/2003 Z. z.) vo vzťahu ku všeobecnej úprave ustanovenej v ods. 1, podľa ktorej sa dávky a služby podľa zákona č. 328/2002 Z. z. uhrádzajú z osobitného účtu. Nepovažujeme za potrebné v tomto ustanovení upravovať úhradu nákladov spojených so zvýšením sumy starobného dôchodku a sumy invalidného dôchodku na minimálny dôchodok podľa všeobecných predpisov o sociálnom poistení z prostriedkov štátneho rozpočtu. Nakoľko uvedené dávky sú dávkami analogickými dávkam ustanoveným v § 94 ods. 1 písm. b), ktoré sú prostredníctvom osobitného účtu len uhrádzané ich príjemcom a na osobitný účet sú poukazované štátom, navrhujeme doplniť cit. ustanovenie o vyššie uvedený bod 12. Doplnenie ust. § 94 ods. 1 písmeno c) navrhujeme z dôvodu potreby zahrnúť medzi príjmy osobitného účtu aj finančné prostriedky poukazované z kapitoly štátneho rozpočtu MPSVR SR. Okruh výdavkov osobitného účtu ustanovených v § 95 sa v dôsledku úpravy navrhnutej k § 93 ods. 3 zároveň navrhuje rozšíriť o výdavky osobitného účtu na úhradu dávky vyrovnávacieho príplatku.  	O 	ČA 	Pripomienka bola prijatá v modifikovanej podobe, keďže sa prijala zásadná pripomienka MV SR. 	
SIS 	Čl. II vložený bod 5. 
V čl. II sa za bod 4. vkladá bod 5, ktorý znie: 
„5. § 93 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: 
„(3) Vyrovnávací príplatok podľa osobitného predpisu35aa) sa uhrádza z rozpočtových výdavkov kapitoly štátneho rozpočtu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky.“. 
Odôvodnenie: K bodom 4. až 8. je spoločné odôvodnenie. 	O 	ČA 	Pripomienka bola prijatá v modifikovanej podobe, keďže sa prijala zásadná pripomienka MV SR. 	
SIS 	Čl. II vložený bod 6.  
V čl. II sa za bod 5. vkladá bod 6., ktorý znie: 
6. V § 94 odsek 1 sa písmeno b) dopĺňa bodom 12, ktorý znie: 

„12. finančné prostriedky na úhradu nákladov na zvýšenie sumy starobného dôchodku a sumy invalidného dôchodku vyplácaného po dovŕšení dôchodkového veku na sumu minimálneho dôchodku,“. 
Odôvodnenie: K bodom 4. až 8. je spoločné odôvodnenie. 	O 	ČA 	Pripomienka bola prijatá v modifikovanej podobe, keďže sa prijala zásadná pripomienka MV SR. 	
SIS 	Čl. II vložený bod 7. 
V čl. II sa za bod 6. vkladá bod 7., ktorý znie: 
7. V § 94 odsek 1 písmeno c) sa za slová „podľa § 93 ods. 2“ vkladajú slová „a finančné prostriedky poukazované prostredníctvom rozpočtových výdavkov kapitoly štátneho rozpočtu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky na úhradu vyrovnávacieho príplatku podľa osobitného predpisu.35aa)“. 
Odôvodnenie: K bodom 4. až 8. je spoločné odôvodnenie. 	O 	ČA 	Pripomienka bola prijatá v modifikovanej podobe, keďže sa prijala zásadná pripomienka MV SR. 	
SIS 	Čl. II vložený bod 8. 
V čl. II sa za bod 7. vkladá bod 8., ktorý znie: 
8. § 95 sa dopĺňa písmenom f), ktoré znie: 

„f) úhradu vyrovnávacieho príplatku podľa osobitného predpisu.35aa)“. 
Odôvodnenie: K bodom 4. až 8. je spoločné odôvodnenie. 	O 	ČA 	Pripomienka bola prijatá v modifikovanej podobe, keďže sa prijala zásadná pripomienka MV SR. 	
KOZ SR 	 
Konfederácia odborových zväzov SR pozitívne hodnotí zámer predkladateľa obsiahnutý v predloženom Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Predovšetkým návrh ustanoviť minimálny dôchodok za stanovený počet poistených a odpracovaných rokov predstavuje výsostne sociálny aspekt dôchodkového zabezpečenia a posilnenie sociálnej solidarity ale aj zásluhovosti v zmysle ohodnotenia spoločensky prospešnej, aj keď nízko platenej práce. 
KOZ SR si osobitne cení konštruktívny prístup k problematike dôchodkových kategórií, ktoré sú pozostatkom predchádzajúceho dôchodkového systému a nárokov, ktoré v ňom vznikli. 
KOZ SR nepovažuje za správny a spravodlivý rozdielny prístup k nárokom na vyrovnávací príspevok a na minimálny dôchodok. Obidve tieto dávky sú mimoriadnym a poistným platbami nezaloženým nárokom a obidve sú financované zo štátneho rozpočtu. Kým vyrovnávací príspevok je ďalšou riadnou dávkou dôchodkového poistenia a súčasťou dôchodkového nároku poberateľa aj pozostalých, tak minimálny dôchodok nie je deklarovaný ako riadna dávka dôchodkového systému a nestáva sa súčasťou dôchodku, nakoľko sa v určitých prípadoch nezohľadňuje pri stanovení nároku, napr. pri súbehu dôchodkov. 

K jednotlivým ustanovenia: 
K bodu 6 
§ 75 nový ods. 4 – KOZ SR nesúhlasí s tým, že sa na určenie výšky pozostalostných dávok na zvýšenie dôchodkov na sumu minimálneho dôchodku neprihliada. 
Zásadná pripomienka 

K bodu 8 
§ 77 nový odsek 5 - KOZ SR nesúhlasí s tým, že sa na určenie výšky sirotských dávok na zvýšenie dôchodkov na sumu minimálneho dôchodku neprihliada. 
Z hľadiska sociálnej ochrany a zabezpečenia dieťaťa v prípade straty jedného alebo oboch rodičov je neprimerane tvrdým opatrením poskytovanie sirotských dôchodkov vypočítaných z ešte nižšej dávky ako zo sumy minimálneho dôchodku, na ktorý by mal zomrelý rodič nárok. Štát by mal mať záujem na materiálnom zabezpečení zdravého vývoja dieťaťa. 
Zásadná pripomienka 

K bodu 9 
§ 81 ods. 1 až 3, 4 a 6 – KOZ SR nesúhlasí aby sa pri súbehu dôchodkov vychádzalo z ich výšky bez úpravy na minimálny dôchodok (viď. aj pripomienky k bodom 6 a 8). 
Nárok na minimálny dôchodok by mal vzniknúť každému, kto splní podmienky stanovené zákonom a tento nárok by mal zostať každému zachovaný aj v prípade, že má alebo mu vznikne nárok na pozostalostný dôchodok. 
Zásadná pripomienka 
Odôvodnenie: 
KOZ SR vychádza z toho, že v prípade manželskej dvojice môže vzniknúť nárok na minimálny dôchodok jednému z manželov, bez ohľadu na príjem manželského partnera. 
Na druhej strane, ak partner zomrie, nielen, že sa poskytuje pozostalostný dôchodok vypočítaný z reálneho a nie zvýšeného dôchodku, ale ešte v prípade presiahnutia stanovenej sumy minimálneho dôchodku súbehom, nevznikne alebo zanikne nárok na zvýšenie na minimum vlastného dôchodku. Podľa názoru KOZ SR sa tým zakladá nerovnaké postavenie poberateľov dôchodkových dávok, lebo minimálny dôchodok nie je stanovený ako jediný zdroj príjmu (ako to bolo podľa zákona č. 100/1988 Zb.), ale ako individuálny nárok poistenca/poberateľa dôchodku na základe splnenia zákonom určených podmienok. 
Ak napr. ovdovie poberateľka minimálneho dôchodku, odníme sa jej už priznaná suma zvýšenia na minimálny dôchodok a z vdovského dôchodku dostane len polovicu. Už zníženie pozostalostných dôchodkov pri súbehu dôchodkov je postihom za nárok na dva dôchodky a odňatie alebo nepriznanie zvýšenia na minimálny dôchodok je ďalším postihom poberateľa, ktorý stratil manželského partnera, pritom on sám podmienky nároku na minimálny dôchodok splnil. KOZ SR to považuje za nesystémové opatrenie a nerovnaký prístup k poistencom. 
Okrem toho sa netestuje iný príjem dôchodcu, čiže môže poberať minimálny dôchodok a pracovať alebo poberať štátne sociálne dávky (napr. prídavok na dieťa, príplatok k prídavku, kompenzačné dávky a pod.). 

K bodu 9 
V návrhu § 81 ods. 7 sa pristupuje rozdielne k zvýšeniu na minimálny dôchodok a k vyrovnávaciemu príplatku, čo KOZ SR považuje za nerovnaký prístup k poberateľom dôchodkov a teda za diskrimináciu. 
Odôvodnenie: 
Vyrovnávací príspevok je súčasťou starobného dôchodku a pri súbehu dôchodkov sa berie ako jedna suma príslušného dôchodku, t. zn. aj pri súbehu s napr. vdoveckým dôchodkom dostane vdovec svoj dôchodok aj s príplatkom a ešte aj dôchodok zosnulej manželky zvýšený o vyrovnávací príplatok je základom pre výpočet jeho pozostalostného dôchodku. Pritom si tieto osoby ten „slovenský nárok“, t. j. vyrovnávací príspevok tiež nezaplatili formou poistného do „slovenského dôchodkového systému“. 
Pri súbehu minimálneho dôchodku a pozostalostného dôchodku sa poberateľovi minimálneho dôchodku zoberie z jeho dôchodku zvýšenie na minimálny dôchodok a aj jeho pozostalostný dôchodok sa vypočíta iba z reálneho dôchodku jeho partnera, hoci predtým mu bol priznaný minimálny dôchodok, teda zvýšený na úroveň stanoveného minima. 
 	Z 	N 	Vyrovnávací príplatok a minimálny dôchodok sú charakterovo odlišné.

Vyrovnávací príplatok vychádza zo získaných dôchodkových práv (poistných nárokov), ktoré sa však vypočítajú, ako by boli nadobudnuté podľa právnych predpisov platných na území SR, čím sa eliminuje negatívny vplyv na sumu dôchodkov z dôvodu rozdelenia ČSFR.

Účel minimálneho dôchodku je garantovať minimálny dôchodkový príjem jednotlivca (poistenca) za splnenia zákonom ustanovených podmienok, ktorý má zabrániť tomu, aby sa ocitol v stave hmotnej núdze. 

MIDO má garantovať minimálny dôchodkový príjem jednotlivca, ktorý odrobil aspoň 30 rokov a dosiahol dôchodkový vek. Vzhľadom na to, že zvýšenie starobného dôchodku a invalidného dôchodku poberaného po dovŕšení dôchodkového veku na minimálny dôchodok zabezpečuje individuálny príjem jednotlivca, nie je odôvodnené, aby sa toto zvýšenie na minimálny dôchodok prenášalo na pozostalé osoby (vdova, vdovec a sirota). Z uvedeného dôvodu sa suma vdovského dôchodku, vdoveckého dôchodku a sirotského dôchodku má určovať z dôchodku zomrelého bez jeho zvýšenia na minimálny dôchodok. 

Okrem toho zavedením určovania pozostalostných dôchodkov zo sumy dôchodku zvýšeného na MIDO, by sa zaviedlo neodôvodnené diferencovanie pozostalostných osôb len na základe toho, či zomrelý poistenec, po ktorom poberajú pozostalostný dôchodok dosiahol dôchodkový vek a splnil podmienky na MIDO, alebo nie. 

Pozostalé osoby by boli zvýhodnené oproti ostatným poistencom, ktorý musia čakať na dosiahnutie dôchodkového veku, aby sa im ich priamy dôchodok zvýšil na hranicu MIDO. Nie je účelom, ani to nie je odôvodnené, aby pozostalé osoby (napr. 35 ročná vdova s vlastným príjmom zo zárobkovej činnosti bez ohľadu na výšku tohto príjmu) boli kryté dorovnávaním do MIDO, bez ohľadu na dosiahnutie dôchodkového veku. Účelom MIDO je garantovať minimálny dôchodkový príjem jednotlivca po dosiahnutí dôchodkového veku.

Ak by napr. vdova mala na základe postupu navrhovaného KOZ vymeraný pozostalostný dôchodok z dôchodku zomrelého manžela zvýšeného na MIDO, a jej dôchodok po dosiahnutí dôchodkového veku by sa tiež zvyšoval do sumy MIDO, išlo by dvojité zvýhodnenie. Okrem toho pri posudzovaní dôchodkového príjmu sa zohľadňuje aj pozostalostný dôchodok. 

 	
KOZ SR 	 K bodu 13 
Nový § 82 b 
Minimálny dôchodok sa poskytuje iba osobám, ktoré dosiahli dôchodkový vek, mal by sa teda správne nazývať minimálny starobný dôchodok. 
Návrh zákona sa nevzťahuje na osoby s poklesom schopnosti vykonávať činnosť nad 70 %, ktoré nemajú žiadny iný príjem. Ak povinné dôchodkové poistenie môže vzniknúť už 16 ročnej osobe, tak potrebnú dobu poistenia môže dosiahnuť v 46 rokoch a ak v návrhu zákona je ustanovený minimálny dôchodok, mal by sa vzťahovať aj na túto osobu. 

K bodu 13 
Nový § 82b 
V celom navrhovanom znení KOZ SR žiada upraviť jednotlivé ustanovenia tak, aby poistenec, ktorý vykonával práce zaradené na základe rozhodnutia príslušného orgánu na ochranu zdravia do kategórie III a IV zdravotného rizika minimálne po dobu 20 rokov získal nárok na minimálny dôchodok už po 25 rokoch dôchodkového poistenia. 
 	O 	N 	Minimálny dôchodok nie je dávka, ale hranica, do ktorej sa zvyšuje starobný dôchodok, resp. invalidný dôchodok po dosiahnutí dôchodkového veku. Keďže sa zvýšenie do sumy MIDO vzťahuje nielen na starobný dôchodok ale aj na invalidný dôchodok po dosiahnutí dôchodkového veku, nie je možné premenovať na minimálny starobný dôchodok. 

Zákonom č. 235/1992 Zb. o zrušení pracovných kategórií a o niektorých ďalších zmenách v sociálnom zabezpečení sa definitívne zrušilo zaraďovanie zamestnaní do I. a II. pracovnej kategórie. V zmysle dôvodovej správy k návrhu zákona č. 235/1992 Zb. zrušenie zaraďovania zamestnaní do I. a II. pracovnej kategórie znamenalo zrušenie neodôvodneného zvýhodnenia určite skupiny občanov a ich nárokov z dôchodkového zabezpečenia. 
Z ohľadom na zachovanie legitímnych očakávaní občanov, ktorí vykonávali zamestnania zaradené do I. a II. pracovnej kategórie dlhšie obdobie bol v § 174 zákona č. 100/1988 Zb. o sociálnom zabezpečení znížený dôchodkový vek občanom, ktorým k dátumu zrušenia pracovných kategórií chýba k vzniku nároku na dôchodok z I. pracovnej kategórie krátke obdobie, ak uvedené zamestnanie trvalo až do dňa zrušenia pracovných kategórií (31. december 1999). Zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, ktorý nahradil zákon o sociálnom zabezpečení v § 274 upravil zachovanie výhodnejších nárokov vyplývajúcich zo zaradenia do I. a II. pracovnej kategórie. Na základe uvedeného sme toho názoru, že ide o dostatočné zvýhodnenie osôb, ktoré voľakedy pracovali v zamestnaniach zaradených do I. alebo II. pracovnej kategórie, a ich ďalšie zvýhodňovanie oproti ostatným poistencom by bolo neprimerané a neodôvodnené. 	
NBS 	K čl. I – návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov - K bodu 5 
K bodu 5 
a) V § 69b ods. 1 písm. a) odporúčame slová „podľa predpisov Českej republiky“ nahradiť slovami „podľa všeobecne záväzných právnych predpisov Českej republiky“. Rovnakú úpravu odporúčame urobiť v celom návrhu zákona. 

b) V § 69b je zásadne potrebné odsek 6 upraviť takto: 
„(6) Starobný dôchodok v českých korunách priznaný podľa všeobecne záväzných právnych predpisov Českej republiky sa na účely odseku 2 prepočítava na eurá podľa referenčného výmenného kurzu určeného a vyhláseného Európskou centrálnou bankou,x) ktorý je platný ku dňu, od ktorého sa určuje nová suma vyrovnávacieho príplatku.“. 

c) V § 69c ods. 1 je zásadne potrebné poslednú vetu upraviť takto: 
„Na účely určenia novej sumy vyrovnávacieho príplatku sa starobný dôchodok v českých korunách priznaný podľa všeobecne záväzných právnych predpisov Českej republiky prepočítava na eurá podľa referenčného výmenného kurzu určeného a vyhláseného Európskou centrálnou bankou,x) ktorý je platný 1. januára kalendárneho roka, za ktorý sa novo určuje suma vyrovnávacieho príplatku.“. 

d) V § 69c ods. 3 je zásadne potrebné poslednú vetu upraviť takto: 
„Starobný dôchodok v českých korunách priznaný podľa všeobecne záväzných právnych predpisov Českej republiky sa na účely určenia novej sumy vyrovnávacieho príplatku podľa prvej vety prepočítava na eurá podľa referenčného výmenného kurzu určeného a vyhláseného Európskou centrálnou bankou,x) ktorý je platný prvý deň kalendárneho mesiaca, za ktorý sa určuje nová suma vyrovnávacieho príplatku.“. 

Súčasne je potrebné za § 69d doplniť novú poznámku pod čiarou x) v tomto znení: 
„x) Čl. 219 ods. 1 až 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v platnom znení (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012). 
Čl. 12 ods. 12.1 Protokolu o Štatúte Európskeho sytému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky ( Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012).“.  	O 	ČA 	Akceptujeme nový odsek 6 avšak v modifikovanej verzii, keďže v predmetnom ustanovení sa rieši prvé priznanie dávky, nie ďalšie nové určenie sumy VP. Okrem toho v ostatných odsekoch novo navrhnutá formulácia „za ktorý“ vecne mení pôvodný účel, čo predpokladáme, že NBS nemala v úmysle, preto zotrváme pri formulácii „v ktorom“.

V § 69b ods. 6 bude znieť:
„(6) Starobný dôchodok priznaný podľa predpisov Českej republiky sa na účely odseku 2 prepočítava na eurá podľa referenčného výmenného kurzu určeného a vyhláseného Európskou centrálnou bankou,x) ktorý je platný ku dňu, od ktorého sa vyrovnávací príplatok priznáva.“. 
§ 69c ods. 1 bude znieť:
„Na účely určenia novej sumy vyrovnávacieho príplatku sa starobný dôchodok priznaný podľa predpisov Českej republiky prepočítava na eurá podľa referenčného výmenného kurzu určeného a vyhláseného Európskou centrálnou bankou,x) ktorý je platný 1. januára kalendárneho roka, v ktorom sa novo určuje suma vyrovnávacieho príplatku.“. 

V § 69c ods. 3 bude znieť:

„Starobný dôchodok priznaný podľa predpisov Českej republiky sa na účely určenia novej sumy vyrovnávacieho príplatku podľa prvej vety prepočítava na eurá podľa referenčného výmenného kurzu určeného a vyhláseného Európskou centrálnou bankou,x) ktorý je platný prvý deň kalendárneho mesiaca, v ktorom sa určuje nová suma vyrovnávacieho príplatku.“.

NBS 	K bodu 10 
K bodu 10 
V navrhovanom ustanovení je potrebné slová „úvodnej“ nahradiť slovom „uvádzacej“ a slová „ods.8“ nahradiť slovami „odseku 8“.  	O 	A 	Pripomienka akceptovaná iným legislatívnym vyjadrením. 	
NBS 	K bodom 18 a 19 
K bodom 18 a 19 
Navrhované body je potrebné legislatívno-technicky upraviť a spojiť do jedného bodu.  	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 	
NBS 	K čl. II – návrh zákona o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
K bodom 3 a 4 
Navrhované body je potrebné legislatívno-technicky upraviť a spojiť do jedného bodu. 
K čl. IV - k účinnosti 
Navrhované ustanovenie o účinnosti odporúčame upraviť takto: 
„Tento zákon nadobúda účinnosť 1. júla 2015, okrem čl. I prvého bodu, štvrtého bodu, piateho bodu, § 81 ods. 7 písm. b) v deviatom bode , desiateho bodu, pätnásteho bodu a devätnásteho bodu, v čl. II prvého bodu, druhého bodu a štvrtého bodu a v čl. III tretieho bodu, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2016.“. 	O 	ČA 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 

Pripomienka k čl. IV akceptovaná pri zohľadnení dlhodobo zaužívanej legislatívnej praxe. 
 	
TTSK 	k výške minimálneho dôchodku 
Predkladaný materiál „Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, do ktorého sa zavádzajú nové právne inštitúty – vyrovnávací príplatok a minimálny dôchodok a rozširuje sa okruh poistencov štátu o kategóriu ohrozeného a chráneného svedka, navrhuje minimálny dôchodok, ktorý zabezpečí poistencovi, ktorý počas väčšiny svojho pracovného života vykonával zárobkovú činnosť, dôchodkový príjem na takej úrovni, aby nebol ako jednotlivec odkázaný na pomoc v hmotnej núdzi. Minimálny dôchodok určený na rok 2015 nepostačuje ani na základné životné potreby a nie je na takej úrovni, aby jednotlivec nebol odkázaný na pomoc v hmotnej núdzi. Poistencovi, ktorý celý život vykonával zárobkovú činnosť prináleží dôchodok na úplne inej úrovni (minimálne dvojnásobok navrhovaného minimálneho dôchodku).  	O 	N 	Suma zvýšenia starobného dôchodku, resp. invalidného dôchodku vyplácaného po dovŕšení dôchodkového veku sa odvíja od sumy životného minima. Životné minimum je vo všeobecnosti chápané ako súhrn existenčných prostriedkov a služieb na uspokojenie ľudskej potreby v minimálnej nevyhnutnej miere uznanej spoločnosťou v danom časovom období, na zabezpečenie základných životných podmienok, udržania dôstojného života a zapojenia do spoločnosti. Minimálny dôchodok v roku 2015 pre poistenca, ktorý získal 30 kvalifikovaných rokov dôchodkového poistenia je vo výške 269,5 eura. Pri určovaní výšky zvýšenia na minimálny dôchodok je potrebné aj reálne zohľadniť ekonomické možnosti Slovenskej republiky. 
 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
Do bodu 3 písm. b) doložky zlučiteľnosti odporúčame uviesť rozsudok Súdneho dvora vo veci C-399/09 Marie Landtová proti Českej správe socialního zabezpečení [2011], ktorým sa rozhodlo o súlade vyrovnávacích dávok v starobe s právom Európskej únie, ak sa tieto dávky z hľadiska práva Európskej únie poskytujú nediskriminačne. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 10 – začiatok znenia odporúčame upraviť „V §82 ods.1 a 8 sa za slovo „dávka“ vo všetkých prípadoch vkladá....“. 	O 	ČA 	Pripomienka čiastočne akceptovaná akceptáciou upraveného navrhovaného znenia. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodom 18 a 19 – odporúčame ich spojiť do jedného bodu, znenie bodu 19 taktiež zapracovať do znenia bodu 18. 	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
K bodu 2 – celé znenie odporúčame upraviť „V §81a sa doterajší odkaz 35aa vrátane poznámky pod čiarou označuje ako odkaz 35ab. 	O 	N 	Znenie predmetného novelizačného bodu bolo na základe inej pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania upravené inak, a to v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády. 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
K bodom 3 a 4 - odporúčame ich spojiť do jedného bodu, znenie bodu 4 taktiež zapracovať do znenia bodu 3. 	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k čl. I. – vloženie nového novelizačného bodu 
V zmysle § 227a zákona č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení má fyzická osoba v právnom vzťahu na základe dohody o brigádnickej práci študentov právo na účely § 4 ods. 2 určiť dohodu, na základe ktorej nebude mať postavenie zamestnanca na účely dôchodkového poistenia, ak jej príjem nepresiahne zákonom stanovenú sumu. Navrhujeme upraviť zákon, resp. informačný systém Sociálnej poisťovne tak, aby v prípade snahy tejto osoby o registráciu výnimky automaticky upozorňoval, či si už výnimku neuplatňuje u iného zamestnávateľa. 

Odôvodnenie: 
Nakoľko uvedenú informáciu má len Sociálna poisťovňa, považujeme za správne, aby bol zamestnávateľ v takýchto prípadoch hneď upovedomený o stave veci. Zabudovaním uvedenej kontroly cez informačný systém Sociálnej poisťovne sa zamedzí uplatňovaniu uvedenej výnimky súčasne u viacerých zamestnávateľov, a tým sa eliminuje rozsiahla administratíva spojená s overovaním na strane zamestnávateľov, resp. dodatočná úprava výšky poistného.  	Z 	N 	Pripomienka je uplatnená nad rámec návrhu zákona. Na riešenie uvedeného problému nie je potrebná legislatívna úprava. Na rozporovom konaní dňa 20.1.2015 RUZ ustúpilo od predloženej pripomienky.  	
MO SR 	K čl. I novelizačným bodom 18 a 19 

Odporúčame novelizačné body spojiť do jedného novelizačného bodu. Uvedené sa primerane vzťahuje aj k čl. II bodom 3 a 4 a k čl. III bodom 2 a 3. 	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 	
MO SR 	K čl. II bodu 2 
Odporúčame novelizačný bod upraviť v súlade s bodmi 37 a 38 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. III bodu 4 
V texte poznámky pod čiarou k odkazu 26a) odporúčame slová „č. 544/1991 Zb.“ nahradiť slovami „č. 455/1991 Zb.“ a slová „predpisov v znení neskorších predpisov“ slovami „predpisov v znení zákona č. 485/2014 Z. z.“.  	O 	A 	 	
MZ SR 	všeobecná pripomienka 
Do predloženého návrhu zákona sa zavádzajú nové právne inštitúty – vyrovnávací príplatok a minimálny dôchodok a rozširuje sa okruh poistencov štátu o kategóriu ohrozeného a chráneného svedka. V snahe zjednocovať sociálne zákony a zdravotné zákony a vzhľadom na to, že zákon č. 580/2004 Z. z. sa odkazuje na zákon č. 461/2003 Z. z., napríklad v § 11 ods. 7 písm. b), kde sú vymenované jednotlivé dôchodky, je potrebné zvážiť aj úpravu zákona č. 580/2004 Z. z. 
Taktiež rozšírenie okruhu poistencov štátu o kategóriu ohrozeného a chráneného svedka je potrebné premietnuť do poistencov štátu podľa § 11 zákona č. 580/2004 Z. z., inak by mohol vzniknúť problém ako sa nahliada na takúto osobu v čase, keď sa považuje za chráneného svedka na účely verejného zdravotného poistenia, keď z objektívnych dôvodov nemôže byť táto osoba zárobkovo činná. 
Vzhľadom na odhadovaný počet 10 osôb spadajúcich pod program na ochranu svedkov, by bol dopad na štátny rozpočet takýto: 
- na rok 2015 pri sume 32,96 eur mesačne na osobu (4% z priemernej mesačnej mzdy za rok 2013 v sume 824 eur), t.j. pri zohľadnení účinnosti zákona od 1.7.2015 – spolu 2 307,20 eur, 
- na rok 2016 pri sume 34,36 eur mesačne na osobu (4% z priemernej mesačnej mzdy za rok 2014 v sume 859 eur – odhad IFP), t.j. spolu 4 123,20 eur za rok, 
- na rok 2017 pri sume 35,48 eur mesačne na osobu (4% z priemernej mesačnej mzdy za rok 2013 v sume 887 eur – odhad IFP), t.j. spolu 4 257,60 eur za rok.  	Z 	N 	Na rozporovom konaní dňa 20.1.2015 MZ SR ustúpilo od predloženej pripomienky. Úprava § 11 ods. 7      písm. b) zákona č. 580/2004 Z. z. nie je potrebná, vzhľadom na to, že v prípade minimálneho dôchodku nejde o samostatnú dôchodkovú dávku ale o dorovnanie starobného dôchodku, resp. invalidného dôchodku vyplácaného po dosiahnutí dôchodkového veku do sumy minimálneho dôchodku a v prípade vyrovnávacieho príplatku (ako samostatnej dôchodkovej dávky) podmienkou pre vznik nároku na vyrovnávací príplatok je priznanie starobného dôchodku. 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že zvýšené výdavky vyplývajúce z rozšírenia okruhu poistencov štátu na dôchodkové poistenie o osoby spadajúce pod program na ochranu svedkov budú finančne kryté v rámci schválených limitov kapitoly Ministerstva vnútra SR na roky 2015 až 2017. Žiadam však zosúladiť názov prvku 0D60101 (v doložke vplyvov nesprávne uvádzaný ako „Transfer na ochranu svedka“) so súčasne platnou programovou štruktúrou kapitoly Ministerstva vnútra SR. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
V súvislosti s minimálnym dôchodkom z návrhu vyplýva, že suma, na ktorú sa zvýši starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok po dovŕšení dôchodkového veku je 136 % sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu za 30 rokov dôchodkového poistenia. Táto suma sa zvýši o dva percentuálne body za každý ďalší získaný rok dôchodkového poistenia a o tri percentuálne body za každý ďalší získaný rok dôchodkového poistenia po 39. roku. Žiadam do doložky vplyvov doplniť predpokladaný počet dotknutých osôb, ktorým sa v nadväznosti na získanie vyššieho počtu rokov dôchodkového poistenia zvýši percentuálna výmera o dva percentuálne body a predpokladaný počet dotknutých osôb, ktorým sa zvýši percentuálna výmera o tri percentuálne body.  
	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vplyvov časti 2.3.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít sa uvádza, že výdavky súvisiace s implementáciou navrhovaných zmien budú finančné kryté v rámci správneho fondu Sociálnej poisťovne bez potreby jeho navýšenia. Výnimku majú tvoriť jednorazové administratívne výdavky súvisiace s priznávaním minimálneho dôchodku v roku 2015 vo výške 190 306 eur. Navrhuje sa ich financovanie zo štátneho rozpočtu (z kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR z podprogramu 07C06 Nesystémové dávky). V nadväznosti na uvedené žiadam doplniť zdôvodnenie navrhovaného osobitného financovania administratívnych výdavkov v roku 2015. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vplyvov je potrebné označiť pozitívne vplyvy na informatizáciu spoločnosti, pretože podľa čl. I bodu 22 § 233 ods. 5 písm. a) má Štatistický úrad SR zverejňovať na svojom webovom sídle údaje vyplývajúce z prvého až štvrtého bodu tohto ustanovenia, čím sa zavádza e-služba s úrovňou 1. (informatívna úroveň) a podľa čl. I bodu 23 § 233 ods. 10 orgány uvedené v tomto ustanovení sú povinné oznamovať Sociálnej poisťovni údaje na výkon sociálneho poistenia a starobného sporenia v elektronickej podobe, čím sa zavádza e-služba s úrovňou 2. (jednosmerná interakcia). Tieto vplyvy je potrebné uviesť v bode 6.1. analýzy vplyvov na informatizáciu spoločnosti. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s prílohou č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR (ďalej len „príloha LPV“) [napr. v čl. I bod 5 § 69b ods. 1 písm. b) zosúladiť s bodom 6 prílohy LPV a v uvádzacej vete za slovom „nadpisu“ vložiť slová „nad paragrafom“, bod 10 zosúladiť s bodom 39 prílohy LPV; v čl. II bodoch 2 a 3 označovanie odkazov zosúladiť s bodom 38 prílohy LPV; v čl. III bode 4 poznámku pod čiarou k odkazu 26a zosúladiť s bodom 48 prvým odsekom prílohy LPV; čl. IV zosúladiť s bodom 62 prílohy LPV]. 	O 	ČA 	1 - pripomienka neakceptovaná - podľa bodu 6 prílohy č. 5 k LPV ak sa v jednom ustanovení uvádzajú základné číslovky do 10 aj nad 10, vypisujú sa číslicami. 
2 - pripomienka neakceptovaná - ide o názov celého dielu, nie paragrafu, preto máme za to, že nami navrhované znenie je v súlade s LPV. 
3 - pripomienka akceptovaná iným legislatívnym vyjadrením 
4 - pripomienka akceptovaná
5 - pripomienka akceptovaná
6 - pripomienka neakceptovaná, nami navrhnuté znenie je v súlade s dlhodobo zaužívanou legislatívnou praxou. 	
MS SR 	K čl. I bodom 18 a 19 a čl. II bodom 3 a 4 
Novelizačné body 18 a 19 v čl. I a novelizačné body 3 a 4 v čl. II odporúčame spojiť do jedného novelizačného bodu.  
	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 	
MS SR 	K čl. II bodu 2 
Predmetný novelizačný bod odporúčame upraviť v zmysle Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR (bod 37).  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 4. § 60 ods. 9 
V Čl. I v bode 4. v § 60 ods. 9 žiadam vypustiť slová „a určenia jeho sumy“. 
Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Predmetné ustanovenie upravuje iba definíciu obdobia dôchodkového poistenia a spôsobu jeho započítania podľa slovenských predpisov účinných ku dňu priznávania dôchodku. Netýka sa určenia sumy (výšky) vyrovnávacieho príspevku. Výška príspevku bude vypočítaná na základe predpisov Slovenskej republiky po zohľadnení československého obdobia dôchodkového poistenia. Navrhované znenie evokuje postup, akoby sa aj pre výšku príspevku zohľadňovali predpisy účinné pre 1. januárom 1993. 
 	Z 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 26. § 293 dj 
V Čl. I v bode 26. v § 293 dj žiadam doplniť nový odsek 4, ktorý znie: 
„(4) Sociálna poisťovňa o sume dôchodkovej dávky podľa § 69b rozhodne v lehote do 90 dní od začatia konania.“ 
Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Žiadam ustanoviť lehotu na vydanie rozhodnutia obdobne ako to je v § 293ct zákona. 	Z 	N 	MDVaRR SR na rozporovom konaní, ktoré sa uskutočnilo 20.1.2015 na úrovni GR, od pripomienky ustúpilo. 

Sociálna poisťovňa bude o vyrovnávacom príplatku rozhodovať v rámci všeobecnej 60 dňovej lehoty         (§ 210 ods. 2).
  	
MDVaRR SR 	K Čl. II bod 3. 
V Čl. II v bode 3. odporúčam za slová „minimálneho dôchodku“ vložiť slová „a na vyrovnávací príplatok“ a bod 4. vypustiť.  	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 
 	
MDVaRR SR 	K Čl. III body 2. a 3. 
V Čl. III odporúčam spojiť body 2. a 3. 	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien.  	
MDVaRR SR 	K Čl. IV 
Čl. IV žiadam upraviť takto: 
„Čl. IV 
Účinnosť 
Tento zákon nadobúda účinnosť 1. júla 2015.“. 
Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Návrh upravuje priznávanie minimálnych dôchodkov, pričom podľa dostupných údajov by sa toto opatrenie mohlo dotknúť cca 75 tisíc dôchodcov. Naproti tomu odhadovaný počet osôb, ktoré splnia podmienky na priznanie vyrovnávacieho príspevku je asi 900 osôb, čo je navýšenie iba o 1,2% oprávnených. V mnohých prípadoch budú nároky na minimálny dôchodok a vyrovnávací príspevok spolu súvisieť lebo pôjde o tie isté osoby. Oddelené posudzovanie nárokov môže viesť k potrebe dodatočného prehodnocovania priznávania minimálneho dôchodku, alebo vyrovnávacieho príplatku. Viaceré posudzované skutočnosti a doklady sú pritom relevantné pre obidve konania, takže ich zistenie pre jedno z konaní môže slúžiť aj pre posúdenie nároku na minimálny dôchodok, príp. vyrovnávací príplatok. Predmetný návrh sa týka zamestnancov bývalých ČSD a Správy pošt a telekomunikací Praha, š.p., ktorých sídlo bolo v dnešnej Českej republike a ktorých dôchodky boli nižšie v porovnaní s inými dôchodcami v rovnakom právnom postavení, ktorých zamestnávateľ v čase spoločného štátu mal sídlo na území dnešnej Slovenskej republiky.  	Z 	N 	Ide o nadmernú záťaž na SP, pričom jedno ovplyvňuje druhé. Nárok na vyrovnávací príplatok sa môže posudzovať až vtedy, keď je právoplatne rozhodnuté o zvýšení na MIDO. Pričom rozhodujúce je aj to, že suma vyrovnávacieho príplatku sa prepočítava len raz ročne. MDVaRR SR na rozporovom konaní, ktoré sa uskutočnilo 30.1.2015 pripomienku preformulovalo na obyčajnú. 	
MV SR 	K čl. I bodu 5 (§ 69b ods. 1) 
1. Vypustiť písmeno e) ako nesystémové a mätúce. Z navrhovaného znenia vyplýva, že podmienky ustanovené v odseku 1 sú kogentné a musia byť splnené súčasne. Zohľadnenie doby získanej výkonom služby policajta a profesionálneho vojaka je dostatočne premietnuté vo väzbe odseku 1 písm. a) a odseku 3 písm. b), 
2. V písme c) na konci pripojiť slová „a podľa predpisov Slovenskej republiky“; nárok na vyrovnávací príspevok by mal byť viazaný na nárok na výplatu starobného dôchodku aj v Slovenskej republike. 

 	O 	N 	Podmienky ustanovené v § 69b ods. 1 písm. d) a e) musia byť splnené, len ak ide o v týchto písmenách definované osoby, t. j. v prípade písmena d) sporiteľa a v prípade písmena e) policajta alebo profesionálneho vojaka, ktorý získal obdobie výkonu služby v rozsahu zakladajúcom nárok na výsluhový dôchodok. 

Skutočnosť, že musí mať aj slovenský dôchodok je vyjadrená v predvetí odseku 1: „Poistenec, ktorému bol priznaný starobný dôchodok, má nárok na vyrovnávací príplatok, ....“, t. j. musel mu byť priznaný slovenský starobný dôchodok. 	
MV SR 	K čl. I bodu 10 (§ 82 ods. 1) 
Slovo „úvodnej“ nahradiť slovom „uvádzacej“ a slová „ods. 8“ nahradiť slovami „v odseku 8“.  	O 	A 	Pripomienka akceptovaná iným legislatívnym vyjadrením. 	
MV SR 	K čl I bodu 13 [§ 82b ods. 1 písm. a)] 
Odporúčame aktualizovať poznámku pod čiarou k odkazu 56. 
 	O 	N 	Akceptovanie pripomienky by bolo v rozpore s bobom 37 prílohy LPV. Poznámka pod čiarou k odkazu 56 je prvý krát zavedená v § 67 ods. 1. 	
MV SR 	K čl. I bodu 21 (§ 168b) 
Vypustiť slovo „povinných“, pretože v § 2 písm. d) platného zákona je už zavedená legislatívna skratka.  	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. II bodu 1 (§ 81 ods. 4) 
Žiadame upraviť takto: 
„(4) Vyrovnávací príplatok podľa osobitného predpisu35aa) a minimálny dôchodok podľa osobitného predpisu35ab) priznáva, zvyšuje, znižuje, vypláca, zastavuje a odníma 
„a) policajtovi útvar sociálneho zabezpečenia ministerstva, ktorý mu vypláca starobný dôchodok podľa všeobecných predpisov o sociálnom zabezpečení, 
b) profesionálnemu vojakovi Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia, ktorý mu vypláca starobný dôchodok podľa všeobecných predpisov o sociálnom zabezpečení.“. 
Poznámky pod čiarou k odkazom 35aa a 35ab znejú: 
„35aa) § 69b zákona č. 461/1993 Z. z. v znení zákona č. .../2015 Z. z. 
35ab) § 82b zákona č. 461/1993 Z. z. v znení zákona č. .../2015 Z. z.“. 
Odôvodnenie: 
Z hľadiska pôsobnosti útvarov sociálneho zabezpečenia a Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia, charakteru týchto dôchodkových dávok, formy ich výplaty (z osobitného účtu vedeného útvarom sociálneho zabezpečenia ministerstva vnútra, resp. Vojenským úradom sociálneho zabezpečenia) a zdrojom ich financovania (štátom prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny) vyrovnávací príplatok a minimálny dôchodok požívajú rovnaký režim a v platnom zákone by mala byť explicitne premietnutá inštitucionálna pôsobnosť ministerstva vnútra vo vzťahu k obidvom týmto dôchodkovým dávkam. 
To znamená, že útvarom sociálneho zabezpečenia a Vojenskému úradu sociálneho zabezpečenia sa síce priznáva dispozičné oprávnenie nakladať s týmito dávkami vo vzťahu k svojim poistencom, pri ich realizácii však bude postupovať prísne podľa zákona o sociálnom poistení a aj keď ich bude vyplácať zo svojho osobitného účtu, vzniknuté náklady budú hradené ako u ostatných poistencov, čiže z kapitoly ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. 
 	Z 	A 	Pripomienka po dohode s MV SR akceptovaná v modifikovanej verzii.  	
MV SR 	K čl. II bodu 2 
Slová „35ab“ nahradiť slovami „35ac“. 
 	O 	N 	Pripomienka neakceptovaná nakoľko je bezpredmetná z dôvodu akceptovania inej, dodatočne upravenej pripomienky Ministerstva vnútra. 	
MV SR 	K čl. II bodu 3  
Navrhovaný text žiadame nahradiť týmto znením: 
„3. V § 94 ods. 1 sa písmeno b) dopĺňa dvanástym a trinástym 12. a 13. bodom, ktoré znejú: 
„12. vyrovnávací príplatok,35aa) 
13. minimálny dôchodok35ab)“. 
Odôvodnenie: 
Na vyrovnávací príplatok a minimálny dôchodok sa síce vzťahuje režim zákona o sociálnom poistení, poistencom však bude vyplácaný z osobitného účtu z finančných prostriedkov poskytovaných štátom na ich úhradu, preto je potrebné rozšíriť znenie platného zákona.  	Z 	A 	Pripomienka po dohode s MV SR akceptovaná v modifikovanej verzii.  	
MV SR 	K čl. II bodu 4 
Navrhovaný text žiadame nahradiť týmto znením: 
„4. V § 94 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: 
„(3) Finančné prostriedky na úhradu nákladov na vyrovnávací príplatok podľa odseku 1 písm. b) bodu 12 a na minimálny dôchodok podľa odseku 1 písm. b) bodu 13 sa poukazujú podľa odseku 2 na osobitný účet prostredníctvom rozpočtových výdavkov kapitoly štátneho rozpočtu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky.“. 
Doterajší odsek 3 sa označuje ako odsek 4. 
Odôvodnenie: 
Platí rovnaké odôvodnenie ako pri pripomienkach k bodom 1 a 3.  	Z 	A 	Pripomienka po dohode s MV SR akceptovaná v modifikovanej verzii.  	
MV SR 	K čl. II 
Vo väzbe nové dôchodkové dávky doplniť článok II o nový bod 5, ktorý znie: 
„5. V § 95 písm. a) slová „podľa § 101“ nahradiť slovami „podľa osobitných predpisov39c)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 39c znie: 
„39c) Napríklad zákon č. 461/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov, zákon č. 592/2006 Z. z. v znení neskorších predpisov, zákon č. 274/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov, zákon č. 288/2009 Z. z.. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Platí rovnaké odôvodnenie ako pri predchádzajúcich zásadných pripomienkach.  	Z 	A 	 	
MV SR 	Nad rámec predloženého návrhu žiadame čl. II doplniť o nový bod 6, ktorý znie: 
„6. V § 119 odsek 7 znie: 
„(7) Za sústavnú prípravu na povolanie sa nepovažuje obdobie, počas ktorého dieťa štúdium prerušilo.“. 
Odôvodnenie: 
Reaguje sa na potreby aplikačnej praxe súvisiace s nárokom na trvanie výplaty sirotského výsluhového dôchodku, ako pozostalostnej dávky výsluhového zabezpečenia, vyplácanej z osobitného účtu po zosnulom policajtovi a profesionálnom vojakovi.  	Z 	A 	 	
MK SR 	K čl. I body 18 a 19 
Odporúčame prehodnotiť znenie resp. spojenie týchto novelizačných bodov, kedže sa oba týkajú novelizácie toho istého ustanovenia. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 	
MK SR 	K čl. II body 3 a 4 
Odporúčame spojiť tieto novelizačné body, kedže sa oba týkajú novelizácie toho istého ustanovenia. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 	
MK SR 	K čl. III body 2 a 3 
Odporúčame spojiť tieto novelizačné body, kedže sa oba týkajú novelizácie toho istého ustanovenia. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Predmetné novelizačné body nie je možné spojiť z dôvodu rozdielnej účinnosti navrhovaných zmien. 	
MK SR 	K čl. III bod 4 
V texte poznámky pod čiarou na odkaz č. 26 odporúčame slovo ,,544" nahradiť slovom ,,455" a slová ,,neskorších predpisov" nahradiť slovami ,,zákona č. 485/2013 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
MK SR 	K čl. IV 
Tento bod odporúčame upraviť na nasledovné znenie: ,,Tento zákon nadobúda účinnosť 1. júla 2015 okrem čl. I bodov 1, 4, 5, 10, 15, 19 a § 81 ods. 7 písm. b) v bode 9, čl. II bodov 1, 2 a 4 a čl. III bodu 3, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2016.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívna pripomienka. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 65 ods. 1 

Navrhujem doplniť do § 65 ods. 1 zákona za prvú vetu „Poistenec má nárok na starobný dôchodok, ak bol dôchodkovo poistený najmenej 15rokov a dovŕšil dôchodkový vek.“ nasledujúci text „Ustanovenie sa nevzťahuje na policajtov a profesionálnych vojakov, uvedených v § 3, ak majú priznaný výsluhový dôchodok podľa osobitného predpisu,2) a ich služobný pomer trval najmenej 25 rokov, v tomto prípade stačí ak boli dôchodkovo poistený najmenej 10 rokov.“ 

Svoj návrh odôvodňujem tým, že podľa zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, policajti a vojaci majú nárok na výsluhový dôchodok po 25 rokoch trvania služobného pomeru, pričom sa počíta s tým, že služobný pomer môže trvať až 40 rokov. V prípade ak policajt alebo vojak ukončí služobný pomer po 25 a viac rokov a zamestná sa v civilnom sektore, môže mať problém prípadne žiadosti o priznanie starobného dôchodku so splnením podmienky „ak bol dôchodkovo poistený najmenej 15rokov“. To isté platí v prípade ak bol napríklad ak najprv pracoval v civilnom sektore a bol dôchodkovo poistený . 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. Priemerná dĺžka obdobia dôchodkového poistenia (aktívneho pracovného života) je v súčasnosti 41 rokov, preto nepovažujeme predmetný návrh za opodstatnený.  	
Verejnosť 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 
Žiadame z návrhu zákona vypustiť podmienku 25 rokov sociálneho poistenia pred 1.januárom 1993. Navrhované znenie zákona rieši len diskrimináciu ľudí narodených do roku 1951, avšak nerieši diskrimináciu ročníkov narodených od roku 1952. Zákonom sa má riesiť diskriminácia , ktorá vzniká dôchodcovi vo výške súčtu dôchodkov z ČR a SR oproti dôchodku, ktorý by mal dostať len zo SR, ako ho dostávajú iní dôchodcovia, ktorí nemali zamestnávatela k 31. 12. 1992 registrovaného v terajšej ČR. Táto pripomienka má oporu aj v rozsudku Najvyššieho súdu SR napr. 9So/203/2011, kde sa zdôrazňuje, že okolnosť rozdelenia ČSFR nemôže byť občanovi na ujmu. Navrhované znenie zákona nerieši ujmu na výške dôchodku pre dôchodcov narodených po roku 1952, kedže títo nemôžu splniť navrhovaných 25 rokov poistenia. Z toho dôvodu budú naďalej podávané žaloby takto diskriminovanými dôchodcami a to aj na Európsky súd pre ľudské prava na Slovensku republiku kôli diskriminacii. 

Citát z rozsudku NS: 
„Česká republika a Slovenská republika vznikli k 1. januáru 1993 rozdelením 
spoločného štátu, ktorý charakterizoval jednotný systém dôchodkového zabezpečenia. 
Z hľadiska vtedajšieho práva bolo právne irelevantné, v ktorej časti československého štátu 
bol občan zamestnaný, resp. kde mal sídlo jeho zamestnávateľ. 
Okolnosť, že dňom 1.januára 1993 došlo k rozdeleniu ČSFR, nemôže byť 
navrhovateľovi ako občanovi bývalej ČSFR a teraz občanovi Slovenskej republiky na ujmu. 
Slovenská republika je právnym nástupcom ČSFR. 
Poistenie, získané do 31.decembra 1992 za existencie spoločného štátu na území 
Českej republiky preto nemožno považovať len za dobu odpracovanú v cudzine na účely 
Čl.46 Nariadenia a z toho dôvodu nie je možné s takými občanmi zaobchádzať inak ako 
s občanmi, ktorých zamestnávatelia mali za existencie spoločného štátu do 31.decembra 1992 
sídlo na území Slovenskej republiky . Taký postup by podľa názoru odvolacieho súdu bol 
v rozpore s Čl.12 a Čl.39 ods.1 Ústavy SR č.460/1992 Zb.“ 
 	O 	N 	V súvislosti s rozdelením Československej federatívnej republiky (ČSFR) bolo nutné rozdeliť medzi nástupnícke štáty tiež zodpovednosť za nároky vyplývajúce z účasti na dôchodkovom systéme zaniknutej federácie. Rozdelenie záväzkov bolo vykonané v dvojstrannej zmluve medzi Českou republikou (ČR) a Slovenskou republikou (SR) o sociálnom zabezpečení zo dňa 29. októbra 1992 (ďalej len „zmluva“). 
Zmluva v článku 20 ustanovila, že doba zabezpečenia získaná pred rozdelením ČSFR sa bude považovať za dobu zabezpečenia toho zmluvného štátu, na území ktorého mal zamestnávateľ občana sídlo ku dňu rozdelenia ČSFR alebo naposledy pred týmto dňom. Ak občan mal zamestnávateľa, ktorý bol zriadený zákonom a z toho dôvodu nebol zapísaný v obchodnom registri SR alebo ČR, považujú sa doby zabezpečenia získané do rozdelenia ČSFR za doby zabezpečenia toho zmluvného štátu, na území ktorého mal ku dňu rozdelenia alebo naposledy pred týmto dňom trvalý pobyt. 
Účelom navrhovanej právnej úpravy nie je plošné vyrovnávanie dôchodkov všetkým poistencom, ktorí získali akúkoľvek dobu dôchodkového zabezpečenia pred rozdelením ČSFR, pretože SR by tým nevyvážene a jednostranne preberala v nepomernej výške dôchodkové záväzky bývalej federácie a takýto postup by neúmerne zaťažil štátny rozpočet. Účelom vyrovnávacieho príplatku je naplniť legitímne očakávanie poistencov, ktorí počas existencie spoločného štátu splnili kvantitatívnu podmienku nároku na starobný dôchodok (25 rokov dôchodkového zabezpečenia) podľa právnych predpisov štátu, ktorého boli štátnymi občanmi, že ich nárok na starobný dôchodok bude určený tiež podľa právnych predpisov štátu, ktorého štátnymi občanmi sú v čase dovŕšenia dôchodkového veku a ktorí si po rozdelení ČSFR vytvorili svoj vzťah k dôchodkovému zabezpečeniu SR tým, že získali do jeho zániku 31. decembra 2003 aspoň rok v jeho dôchodkovom zabezpečení. 
Z uvedených dôvodov považujeme za odôvodnené, aby bol nárok na vyrovnávací príplatok podmienený získaním aspoň 25 rokov dôchodkového zabezpečenia získaného do rozdelenia ČSFR. 
Osoby, ktoré nespĺňajú vyššie uvedené podmienky, nemôžu legitímne očakávať a spravodlivo požadovať, aby náklady na ich starobné dôchodky za obdobie dôchodkového zabezpečenia získané pred rozdelením ČSFR znášala Slovenská republika. U týchto osôb z tohto pohľadu žiadne legitímne očakávanie vo vyššie popísanom zmysle nemohlo vzniknúť. Vzhľadom na dlhodobosť a dynamiku vývoja dôchodkových systémom totiž nemožno nikomu, kto zatiaľ nezískal dôchodkové práva potrebné na vznik nároku na dôchodok, spoľahlivo zaručiť, akým spôsobom bude vo svojej starobe zabezpečený (časom podliehajú právne predpisy dôchodkového poistenia zmenám) – z tohto pohľadu je vždy treba pristupovať k očakávaniam budúcich dôchodkových nárokov rezervovane, pričom táto zásada bola premietnutá do tohto návrhu. 
Nemožno opomenúť ani fakt, že plošné vyrovnávanie starobných dôchodkov za akúkoľvek (čo i len krátku) dobu dôchodkového zabezpečenia získanú do rozdelenia ČSFR, ktoré Dôchodok SkCZ, o.z., vo svojej pripomienke navrhuje, by viedlo k enormnému nárastu finančných i administratívnych nákladov SR ako nástupníckeho štátu. To by mohlo v konečnom dôsledku viesť k zmareniu priznať vyrovnávací príplatok aj tým osobám, ktorým legitímne očakávanie vzniklo. Okrem toho by to bolo v rozpore so zásadou primeranosti (sledovaný účel vo vzťahu k finančným nákladom). Navyše väčšina osôb, ktorým by za takýchto okolností právo na vyrovnávací príplatok vzniklo, získala väčšinu svojej účasti na poistení mimo federálneho systému dôchodkového zabezpečenia. Prelomenie podmienky 25 rokov doby dôchodkového zabezpečenia získaného pred 1. januárom 1993 nie je žiaduce ani z dôvodu, že by sa značne predĺžilo obdobie efektivity podmienok na vyrovnávací príplatok, čo by celkom iste postupom času bolo prekážkou ich vykonateľnosti, ak berieme do úvahy značne rozdielny vývoj dôchodkových právnych úprav ČR a SR, ktorá sa začala prejavovať už od 1. januára 1996 vznikom dôchodkového poistenia v ČR. O to viac by postupom času vyrovnávanie starobných dôchodkov strácalo opodstatnenosť, pretože sa rozdielnosť systémov v ČR a SR bude prehlbovať v súvislosti so zvyšujúcim sa vplyvom iných faktorov (napr. zavedením druhého piliera na Slovensku, kde časť poistného sa odvádza na súkromný dôchodkový účet sporiteľa, naopak v ČR sa druhý pilier ruší), ktoré nemožno do budúcnosti vôbec odhadnúť, a teda ani opodstatnenosť vyrovnávania účinne odôvodňovať. V takýchto prípadoch by rozdiel vo výške priznaných starobných dôchodkov v porovnaní s hypoteticky vypočítaným starobným dôchodkom mohol byť menej závislý na efekte rozpadu ČSFR a mohol oveľa viac závisieť od odlišnosti aktuálnych právnych úprav prijatých v oboch nástupníckych štátoch dávno po rozdelení ČSFR, a tým by bol princíp legitímneho očakávania v zásade už neodôvodniteľný. 

Predmetná pripomienka zároveň nesplnila podmienky ustanovené Legislatívnymi pravidlami vlády SR na to, aby mohla byť považovaná za hromadnú pripomienku, a preto s odvolaním na čl. 14 ods. 6 LPV predkladateľ návrhu zákona neuskutočnil k tejto pripomienke rozporové konanie. 
	
KMR 	Klub mnohodetných rodín žiada zlepšiť dôchodkové pomery matiek podľa požiadavky Európskej únie 
Klub mnohodetných rodín žiada zlepšiť dôchodkové pomery matiek podľa požiadavky Európskej únie citujeme napr. dokument prijatý Európskym parlamentom P6_TA(2006) 0089, bod 25: EÚ vyzýva členské štáty, aby pri výpočte starobného dôchodku zaručili ženám, že nebudú penalizované za neodpracované obdobie z dôvodu materskej alebo rodičovskej dovolenky. Za chudobou a sociálnym vylúčením najohrozenejšie skupiny obyvateľstva označuje správa príležitostne zamestnaných, nezamestnaných, neúplné domácnosti s jedným rodičom (obvykle matkou), starších ľudí žijúcich osamotene, ženy, rodiny s viacerými závislými osobami, znevýhodnené deti, ako aj etnické menšiny, chorých alebo invalidných ľudí, bezdomovcov, a obete obchodovania s ľuďmi, ako aj obete drogovej a alkoholovej závislosti. 

Započítavanie mzdového bodu 0,3 diskriminuje matky (otcov) do tej miery, že by bolo výhodnejšie, aby sa vôbec nezapočítaval a tak sa neznižoval priemerný mzdový bod. Pre ilustráciu uvádzame príklad započítavania 1,0 mzdový bod x 7 rokov + 0,3 mzdový bod x 3 roky = 0,79 mzdového bodu ! 

Investovanie rodiny do spoločnej budúcnosti vôbec nie je kompenzované, hovorí to jasne o neaplikovaní rodinnej politiky a jej zamieňaní so sociálnou politikou - viď napr. Dôvodovú správu k novele zákona o rodine (súčasne prebieha pripomienkovanie) 
 	Z 	N 	Podľa zákona o sociálnom poistení zamestnancovi a SZČO počas poberania dávky materskej a fyzickej osobe, ktorá sa stará o dieťa do šiestich rokov veku platí štát dôchodkové poistenie. 
Dôchodkové poistenie sa platí z vymeriavacieho základu vo výške 60 % jednej dvanástiny všeobecného vymeriavacieho základu, ktorý platil v kalendárnom roku, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, za ktorý platí poistné na dôchodkové poistenie. Znamená to, že osobný mzdový bod je v hodnote (ak sa poistné z tohto titulu platilo počas celého roka) v hodnote 0,6.
 Za náhradnú dobu (kde patrí aj doba, po ktorú sa rodič staral o dieťa do šiestich rokov veku) získanú podľa predpisov účinných pred 1. januárom 2004 a ktorá trvala celý kalendárny rok, patrí osobný mzdový bod vo výške 0,3 (0,6 v prípade materskej dovolenky). 
V uvedenom príklade výpočtu hodnoty priemerného osobného mzdového bodu (POMB) nie je zohľadnená antiredukcia POMB ani fakt, že obdobie materskej dovolenky sa hodnotí ako OMB v hodnote 0,6 a nie 0,3 (resp. pomerne k dĺžke trvania materskej dovolenky). Navyše takáto matka (otec) by nezískali nárok na starobný dôchodok, keďže by získali len 10 rokov dôchodkového poistenia a nie 15. 
Okrem toho, na to, aby za rodiča starajúceho sa o dieťa do 6 rokov veku dieťaťa platil poistné na dôchodkové poistenie štát je potrebné podať prihlášku, t. j. urobiť prejav vôle vyjadrujúci, že chce byť dôchodkovo poistený za zákonom ustanovených podmienok. Tzn. je výlučne na rodičovi, či túto možnosť využije alebo nie. 
Prijatím zákona o sociálnom poistení sa dôchodkové pomery matiek (otcov) zlepšili. Svedčí o tom aj fakt, že takýmto osobám sa toto obdobie zarátava v hodnote 0, 6 OMB. 	
KMR 	2. dôchodkový pilier 
Klub mnohodetných rodín upozorňuje, že Zákon nerieši možnosť platenia štátu do pre invalidných občanov analogicky ako pre matky (otcov) na rodičovskej dovolenke. Podobne je to aj s rodinnými opatrovateľmi. 

Občania, invalidní, matky, otcovia na rodičovskej dovolenke sú diskriminovaní postojom sociálnej poisťovne, štátnej inštitúcie, nakoľko poisťovňa nemá ku všetkým občanom rovnaký postoj. 	Z 	N 	Nejde o pripomienku ale o upozornenie, ktoré je navyše nad rámec predkladaného návrhu zákona. 
Obdobie poberania invalidného dôchodku je podľa § 60 ods. 4 zákona o sociálnom poistení obdobím dôchodkového poistenia, za ktoré patrí OMB vo výške 0,3. Poberatelia invalidných dôchodkov nie sú teda povinne dôchodkovo poistení ako tzv. poistenci štátu. Štát za nich neplatí poistné na starobné poistenie ani do I. piliera, preto nie je logické, ani odôvodnené, prečo by mal za nich štát platiť príspevky na starobné dôchodkové sporenie do II. piliera.  	
KMR 	Maximálny vymeriavací základ pre poistné 
Klub mnohodetných rodín upozorňuje, že ak sa zrušil maximálny vymeriavací základu pre poistné, potom je potrebné aj odstrániť strop výšky dôchodku. 

Diskriminujúca podmienka odporujúca zásadám solidarity 	Z 	N 	Nejde o pripomienku ale o upozornenie, ktoré je navyše nad rámec predkladaného návrhu zákona. 
Okrem toho poznamenávame, že predmetné upozornenie nevychádza z pravdivého tvrdenia, maximálny vymeriavací základ nebol zrušený, a ani sa nenavrhuje zrušiť.  	
KMR 	Výpadok v zdrojovej časti I. piliera 
Klub mnohodetných rodín upozorňuje, že Slovensko má mimoriadne nízku pôrodnosť, naviac, veková skladba obyvateľstva radikálne mení štruktúru tak, že prudko narastie počet dôchodcov vzhľadom na ekonomicky aktívnych občanov. Žiadame, aby sa návrh novely zaoberal otázkou, akým spôsobom sa nahradí výpadok v zdrojovej časti I. piliera (solidárneho, priebežného) v dôsledku demografickej zimy. Príkladom Slovensku môžu byť pripravované opatrenia v Nemecku. 

Klub mnohodetných rodín dve desiatky rokov predkladá riešenie tým, že občan, ktorý má rodičov v dôchodku by priamo na ich dôchodkový účet odvádzal určitú časť odvodu do sociálneho dôchodkového poistenia. Zatiaľ bez konkrétnej reakcie. Postoj štátu v tejto otázke sa dá chápať tak, že neplatená práca nemá hodnotu. Viac napr. v dokumente OECD publikácia 116 z roku 2013, prípadne OSN, materiály k 20. výročiu IYF 	Z 	N 	Za solventnosť základného fondu starobného poistenia, z ktorého sa vyplácajú aj starobné dôchodky nesie zodpovednosť štát. 
Základným problémom príjmovej stránky dôchodkového systému spôsobeného tzv. demografickou zimou je úbytok ekonomicky aktívneho obyvateľstva, ktoré v rámci svojej ekonomickej aktivity odvádza poistné (príspevky) do dôchodkového systému z ktorého sa financujú dôchodkové dávky. Riešenie zvýšenia pôrodnosti a zníženia nezamestnanosti majú v kompetencii iné zákony ako zákon o sociálnom poistení. 
Sociálne poistenie (I. pilier) nepozná niečo ako osobný dôchodkový účet. Nároky na výšku dôchodku sú riešené prostredníctvom tzv. bodového systému (osobný mzdový bod a priemerný osobný mzdový bod). Navyše poistné na starobné poistenie sa vyberá celoplošne od všetkých poistencov a akumuluje sa v základnom fonde starobného poistenia a z tohto fondu sa prerozdeľuje všetkým poberateľom dôchodkových dávok.  	
KMR 	podmienky nároku na invalidný dôchodok 
Klub mnohodetných rodín upozorňuje, že treba ustanoviť nové podmienky nároku na invalidný dôchodok, ktoré budú v súlade so všeobecne platnými štandardmi v rámci EÚ. 
Prejsť postupne na hodnotenie zostatkovej schopnosti podľa číselníku WHO, čím by sa racionalizovalo množstvo rôznych dotácií, podpôr a pod. Podmienkou je vytvorenie nezávislého posudkového orgánu. 	Z 	N 	Nejde o pripomienku ale o upozornenie, ktoré je navyše nad rámec predkladaného návrhu zákona. 
Podmienky nároku na invalidný dôchodok sú plne v súlade s všetkými všeobecne záväznými právnymi predpismi, ktorými je Slovenská republika viazaná. 
 	
KMR 	§ 82 Zvyšovanie dôchodkových dávok 
§ 82 Zvyšovanie dôchodkových dávok 
(4) Invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, invalidný dôchodok podľa§ 266 a sociálny dôchodok vyplácané k 1. januáru príslušného kalendárneho roka a invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 % priznaný od 1. januára do 31. decembra príslušného kalendárneho roka sa zvyšujú podľa odseku 1 písm. a) o pevnú sumu určenú percentom, ktoré sa určí 
c) v roku 2015 ako súčet 70 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 30 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, 
d) v roku 2016 ako súčet 80 % medziročného rastu spotrebiteľských cien a 20 % medziročného rastu priemernej mesačnej mzdy, z priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, 

Klub mnohodetných rodín upozorňuje, že postoj štátu k ľuďom, ktorí odpracovali určitú časť je dnes úplne ten istý, ako voči tým, ktorí nikdy neboli zamestnaní. Zrejme sa vychádza z historického prístupu podľa predpisu č. 100/1988 Zb. Zákona o sociálnom zabezpečení Sociálny dôchodok § 52 
(1) Sociálny dôchodok sa môže priznať občanovi, ktorého životné potreby nie sú zabezpečené, ak 
a) dosiahol vek 65 rokov alebo 
b) je invalidný. 
Klub mnohodetných rodín nemôže súhlasiť s tým, aby sa od 1. januára 2015 sociálny dôchodok považoval za invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %. Nejaví sa správne, aby osoby, ktoré nie sú invalidné, poberali invalidný dôchodok. 
Podľa § 82 sa pri zvyšovaní dôchodkových dávok v rokoch 2015 až 2017 vychádza z priemernej výšky príslušného druhu dôchodku. Zahrnutie poberateľov sociálneho dôchodku do skupiny poberateľov invalidného dôchodku „nad 70 %“ bude mať pri výpočte priemerného invalidného dôchodku „nad 70 %“ za následok pokles priemernej výšky invalidného dôchodku a teda i ďalšie zväčšenie rozdielu medzi valorizáciou invalidných dôchodkov osôb „nad 70 %“ a starobných dôchodkov. 
Dôsledky nesystémového opatrenia je ďalšie zníženie sumy zvýšenia dôchodku oproti sume zvýšenia pre poberateľov starobného dôchodku, lebo ho ponesú poberatelia invalidného dôchodku, ktorí splnili nárok na jeho priznanie splnením doby zamestnania a zvýhodňujú sa poberatelia sociálneho dôchodku, čo sú osoby, ktoré nesplnili podľa zákona o sociálnom zabezpečení potrebnú dobu zamestnania pre nárok na výplatu starobného dôchodku alebo invalidného dôchodku.  	Z 	N 	Nejde o pripomienku ale o upozornenie, ktoré je navyše nad rámec predkladaného návrhu zákona. 
Podľa ustanovenia § 82 ods. 4 písm. a) až e) zákona o sociálnom poistení sa pri určení pevnej sumy vychádza iba z priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %. Invalidný dôchodok podľa ustanovenia § 266 a sociálny dôchodok nie je smerodajným pre určenie zvýšenia týchto dôchodkov. Zahrnutie poberateľov sociálneho dôchodku do skupiny poberateľov invalidného dôchodku „nad 70 %“ preto nemá pri výpočte priemerného invalidného dôchodku „nad 70 %“ za následok pokles priemernej výšky invalidného dôchodku a nezväčšuje rozdiel medzi valorizáciou invalidných dôchodkov osôb „nad 70 %“ a starobných dôchodkov. 
 	
KMR 	§ 153 ods. 8  
Klub mnohodetných rodín žiada, aby § 153 ods. 8 bolo vykonané vyčlenenie posudkových lekárov zo sociálnej poisťovne, tak, aby sa dosiahla ich nezávislosť. 

Najvyšší súd SR dal v minulosti v pripomienkovom konaní pripomienku na základe podnetu Klubu mnohodetných rodín pripomienku k § 153 ods. 8: treba dať do pozornosti opakovane prezentovanú požiadavku súdnej praxe na vytvorenie nezávislých posudkových orgánov sociálneho poistenia, lebo terajšia úprava vzbudzuje vážne pochybnosti o nestrannosti a objektívnosti záverov posudkových lekárov o zdravotnom stave a zachovanej schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť, lebo posudkoví lekári sú zamestnancami Sociálnej poisťovne. Treba posúdiť, či v prípade sťažností proti Slovenskej republike adresovaných Európskemu súdu pre ľudské práva v Štrasburgu by sťažovatelia neboli úspešní, ak sa v samotnom zákone a v praxi poisťovne nebude výraznejšie prezentovať nezávislé posudzovanie zdravotného stavu.  	Z 	N 	Nejde o pripomienku ale o upozornenie, ktoré je navyše nad rámec predkladaného návrhu zákona. 
Podľa ustanovenia § 82 ods. 4 písm. a) až e) zákona o sociálnom poistení sa pri určení pevnej sumy vychádza iba z priemernej mesačnej sumy invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %. Invalidný dôchodok podľa ustanovenia § 266 a sociálny dôchodok nie je smerodajným pre určenie zvýšenia týchto dôchodkov. Zahrnutie poberateľov sociálneho dôchodku do skupiny poberateľov invalidného dôchodku „nad 70 %“ preto nemá pri výpočte priemerného invalidného dôchodku „nad 70 %“ za následok pokles priemernej výšky invalidného dôchodku a nezväčšuje rozdiel medzi valorizáciou invalidných dôchodkov osôb „nad 70 %“ a starobných dôchodkov.  	
Dôchodok SkCZ, o.z.,  	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Žiadame z návrhu zákona vypustiť podmienku 25 rokov sociálneho poistenia pred 1.januárom 1993. Navrhované znenie zákona rieši len diskrimináciu ľudí narodených do roku 1951, avšak nerieši diskrimináciu ročníkov narodených od roku 1952. Zákonom sa má riesiť diskriminácia , ktorá vzniká dôchodcovi vo výške súčtu dôchodkov z ČR a SR oproti dôchodku, ktorý by mal dostať len zo SR, ako ho dostávajú iní dôchodcovia, ktorí nemali zamestnávatela k 31. 12. 1992 registrovaného v terajšej ČR. Táto pripomienka má oporu aj v rozsudku Najvyššieho súdu SR napr. 9So/203/2011, kde sa zdôrazňuje, že okolnosť rozdelenia ČSFR nemôže byť občanovi na ujmu. Navrhované znenie zákona nerieši ujmu na výške dôchodku pre dôchodcov narodených po roku 1952, kedže títo nemôžu splniť navrhovaných 25 rokov poistenia. Z toho dôvodu budú naďalej podávané žaloby takto diskriminovanými dôchodcami a to aj na Európsky súd pre ľudské prava na Slovensku republiku kôli diskriminacii. 

Citát z rozsudku NS: 
„Česká republika a Slovenská republika vznikli k 1. januáru 1993 rozdelením 
spoločného štátu, ktorý charakterizoval jednotný systém dôchodkového zabezpečenia. 
Z hľadiska vtedajšieho práva bolo právne irelevantné, v ktorej časti československého štátu 
bol občan zamestnaný, resp. kde mal sídlo jeho zamestnávateľ. 
Okolnosť, že dňom 1.januára 1993 došlo k rozdeleniu ČSFR, nemôže byť 
navrhovateľovi ako občanovi bývalej ČSFR a teraz občanovi Slovenskej republiky na ujmu. 
Slovenská republika je právnym nástupcom ČSFR. 
Poistenie, získané do 31.decembra 1992 za existencie spoločného štátu na území 
Českej republiky preto nemožno považovať len za dobu odpracovanú v cudzine na účely 
Čl.46 Nariadenia a z toho dôvodu nie je možné s takými občanmi zaobchádzať inak ako 
s občanmi, ktorých zamestnávatelia mali za existencie spoločného štátu do 31.decembra 1992 
sídlo na území Slovenskej republiky . Taký postup by podľa názoru  	Z 	N 	V súvislosti s rozdelením Československej federatívnej republiky (ČSFR) bolo nutné rozdeliť medzi nástupnícke štáty tiež zodpovednosť za nároky vyplývajúce z účasti na dôchodkovom systéme zaniknutej federácie. Rozdelenie záväzkov bolo vykonané v dvojstrannej zmluve medzi Českou republikou (ČR) a Slovenskou republikou (SR) o sociálnom zabezpečení zo dňa 29. októbra 1992 (ďalej len „zmluva“).
Zmluva v článku 20 ustanovila, že doba zabezpečenia získaná pred rozdelením ČSFR sa bude považovať za dobu zabezpečenia toho zmluvného štátu, na území ktorého mal zamestnávateľ občana sídlo ku dňu rozdelenia ČSFR alebo naposledy pred týmto dňom. Ak občan mal zamestnávateľa, ktorý bol zriadený zákonom a z toho dôvodu nebol zapísaný v obchodnom registri SR alebo ČR, považujú sa doby zabezpečenia získané do rozdelenia ČSFR za doby zabezpečenia toho zmluvného štátu, na území ktorého mal ku dňu rozdelenia alebo naposledy pred týmto dňom trvalý pobyt. 
Účelom navrhovanej právnej úpravy nie je plošné vyrovnávanie dôchodkov všetkým poistencom, ktorí získali akúkoľvek dobu dôchodkového zabezpečenia pred rozdelením ČSFR, pretože SR by tým nevyvážene a jednostranne preberala v nepomernej výške dôchodkové záväzky bývalej federácie a takýto postup by neúmerne zaťažil štátny rozpočet. Účelom vyrovnávacieho príplatku je naplniť legitímne očakávanie poistencov, ktorí počas existencie spoločného štátu splnili kvantitatívnu podmienku nároku na starobný dôchodok (25 rokov dôchodkového zabezpečenia) podľa právnych predpisov štátu, ktorého boli štátnymi občanmi, že ich nárok na starobný dôchodok bude určený tiež podľa právnych predpisov štátu, ktorého štátnymi občanmi sú v čase dovŕšenia dôchodkového veku a ktorí si po rozdelení ČSFR vytvorili svoj vzťah k dôchodkovému zabezpečeniu SR tým, že získali do jeho zániku 31. decembra 2003 aspoň rok v jeho dôchodkovom zabezpečení. 
Z uvedených dôvodov považujeme za odôvodnené, aby bol nárok na vyrovnávací príplatok podmienený získaním aspoň 25 rokov dôchodkového zabezpečenia získaného do rozdelenia ČSFR. 
Osoby, ktoré nespĺňajú vyššie uvedené podmienky, nemôžu legitímne očakávať a spravodlivo požadovať, aby náklady na ich starobné dôchodky za obdobie dôchodkového zabezpečenia získané pred rozdelením ČSFR znášala Slovenská republika. U týchto osôb z tohto pohľadu žiadne legitímne očakávanie vo vyššie popísanom zmysle nemohlo vzniknúť. Vzhľadom na dlhodobosť a dynamiku vývoja dôchodkových systémom totiž nemožno nikomu, kto zatiaľ nezískal dôchodkové práva potrebné na vznik nároku na dôchodok, spoľahlivo zaručiť, akým spôsobom bude vo svojej starobe zabezpečený (časom podliehajú právne predpisy dôchodkového poistenia zmenám) – z tohto pohľadu je vždy treba pristupovať k očakávaniam budúcich dôchodkových nárokov rezervovane, pričom táto zásada bola premietnutá do tohto návrhu. 
Nemožno opomenúť ani fakt, že plošné vyrovnávanie starobných dôchodkov za akúkoľvek (čo i len krátku) dobu dôchodkového zabezpečenia získanú do rozdelenia ČSFR, ktoré Dôchodok SkCZ, o.z., vo svojej pripomienke navrhuje, by viedlo k enormnému nárastu finančných i administratívnych nákladov SR ako nástupníckeho štátu. To by mohlo v konečnom dôsledku viesť k zmareniu priznať vyrovnávací príplatok aj tým osobám, ktorým legitímne očakávanie vzniklo. Okrem toho by to bolo v rozpore so zásadou primeranosti (sledovaný účel vo vzťahu k finančným nákladom). Navyše väčšina osôb, ktorým by za takýchto okolností právo na vyrovnávací príplatok vzniklo, získala väčšinu svojej účasti na poistení mimo federálneho systému dôchodkového zabezpečenia. Prelomenie podmienky 25 rokov doby dôchodkového zabezpečenia získaného pred 1. januárom 1993 nie je žiaduce ani z dôvodu, že by sa značne predĺžilo obdobie efektivity podmienok na vyrovnávací príplatok, čo by celkom iste postupom času bolo prekážkou ich vykonateľnosti, ak berieme do úvahy značne rozdielny vývoj dôchodkových právnych úprav ČR a SR, ktorá sa začala prejavovať už od 1. januára 1996 vznikom dôchodkového poistenia v ČR. O to viac by postupom času vyrovnávanie starobných dôchodkov strácalo opodstatnenosť, pretože sa rozdielnosť systémov v ČR a SR bude prehlbovať v súvislosti so zvyšujúcim sa vplyvom iných faktorov (napr. zavedením druhého piliera na Slovensku, kde časť poistného sa odvádza na súkromný dôchodkový účet sporiteľa, naopak v ČR sa druhý pilier ruší), ktoré nemožno do budúcnosti vôbec odhadnúť, a teda ani opodstatnenosť vyrovnávania účinne odôvodňovať. V takýchto prípadoch by rozdiel vo výške priznaných starobných dôchodkov v porovnaní s hypoteticky vypočítaným starobným dôchodkom mohol byť menej závislý na efekte rozpadu ČSFR a mohol oveľa viac závisieť od odlišnosti aktuálnych právnych úprav prijatých v oboch nástupníckych štátoch dávno po rozdelení ČSFR, a tým by bol princíp legitímneho očakávania v zásade už neodôvodniteľný. 	
NROZP 	časti I. 
1. V celom texte návrhu zákona (body 13, 14, 18 a 26) navrhujeme slová „suma starobného dôchodku alebo suma invalidného dôchodku vyplácaného po dovŕšení dôchodkového veku“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovami „suma starobného dôchodku, suma invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 % vyplácaného pred dovŕšení dôchodkového veku alebo suma invalidného dôchodku vyplácaného po dovŕšení dôchodkového veku“ v príslušnom tvare. 
2. V bodoch 14 a 26 navrhujeme slová „starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok po dovŕšení dôchodkového veku“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovami „starobný dôchodok, invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 % vyplácaný pred dovŕšení dôchodkového veku alebo invalidný dôchodok vyplácaný po dovŕšení dôchodkového veku“ v príslušnom tvare. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby sa pravidlá pre úpravu súm dôchodkov na sumu minimálneho dôchodku vzťahovali i na invalidné dôchodky priznané z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 % vyplácané pred dovŕšení dôchodkového veku. 
Výška invalidného dôchodku poistenca s mierou poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, ktorý pred vznikom invalidity poberal príjem na úrovni minimálnej mzdy (dosiahol priemerný osobný mzdový bod cca 0,4) po zohľadnení jeho úpravy podľa § 63 ods. 4 zákona pri započítaní 40 rokov dôchodkového poistenia vrátane dopočítanej doby vychádza v r. 2015 na sumu 220 eur. Pre porovnanie, poberateľ starobného dôchodku pri započítaní 30 rokov obdobia dôchodkového poistenia bude mať v roku 2015 nárok na minimálny dôchodok v sume 269,50 eur, pri započítaní 40 rokov obdobia dôchodkového poistenia na sumu 311,10 eur. Pokiaľ sa pravidlá o minimálnom dôchodku nebudú vzťahovať i na poberateľov ID s mierou poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť nad 70 %, stane sa táto skupina obyvateľov napriek tomu, že do vzniku invalidity vykonávali zárobkovú činnosť (inak by im nárok na výplatu ID nevznikol) a teda plnia i princíp zásluhovosti, ktorým návrh zákona podmieňuje priznanie minimálneho dôchodku, poberateľmi najnižších dôchodkov. 
Princíp zásluhovosti si dovolíme spochybniť u dvoch skupín poberateľov starobného dôchodku: 
1. Podmienku minimálnej výšky OMB 0,241 pre zápočet obdobia splnia i dlhodobo nezamestnané osoby registrované na úradoch práce v rokoch 1993 – 2000, pretože za toto obdobie získali OMB vo výške 0,3 za celý kalendárny rok. 
2. Podmienku minimálnej výšky OMB 0,241 pre zápočet obdobia splnia i samostatne zárobkovo činné osoby napriek „brutálnej optimalizácii“ príjmov a výdavkov (vyjadrenie súčasného ministra financií SR) za účelom minimalizácie platieb odvodov a dane z príjmu, mimo iného i poistného na povinné dôchodkové poistenie. 
V uvedených prípadoch máme vážne pochybnosti o tom, či je naplnený princíp zásluhovosti, ktorým sa podmieňuje priznanie minimálneho dôchodku. 
Preto sa domnievame, že minimálny dôchodok by mal byť priznávaný i poberateľom invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 % i pred dovŕšení ich dôchodkového veku. 	Z 	N 	Účelom zvýšenia starobného dôchodku a invalidného dôchodku vyplácaného po dovŕšení dôchodkového veku je zabezpečiť skupine poberateľov týchto dávok určitý minimálny príjem v starobe, ktorá je v spoločnosti objektívne určená dôchodkovým vekom. Rozhodujúcou skutočnosťou pre priznanie minimálneho dôchodku je dovŕšenie dôchodkového veku. Zvýšenie na minimálny dôchodok sa preto netýka ani poberateľa predčasného starobného dôchodku ani poberateľa invalidného dôchodku, až kým nedovŕši dôchodkový vek. 
Ak poberateľ invalidného dôchodku splní podmienky nároku na výplatu starobného dôchodku, vypláca sa dôchodková dávka, ktorej suma je vyššia. Z tohto ustanovenia zákona o sociálnom poistení vyplýva, že ak je invalidný dôchodok po dovŕšení dôchodkového veku vyšší než starobný dôchodok, nebude môcť byť priznaný a vyplácaný starobný dôchodok, aj keď takýto invalidný dôchodok de facto „supluje“ starobný dôchodok. Preto sa v navrhovanom znení uvádza aj zvýšenie invalidného dôchodku po dovŕšení dôchodkového veku. Inak by boli takýto poberatelia invalidného dôchodku bez závažného dôvodu v nerovnakom postavení ako poberatelia starobného dôchodku. 
Zámerom navrhovanej právnej úpravy je upravovať len priame dôchodkové dávky vyplácané po dovŕšení dôchodkového veku.

 	
Poslanec
 NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I  
V čl. I žiadame vložiť novelizačné body, ktorými sa upraví § 138 ods. 13 tak, aby vymeriavací základ, z ktorého štát platí poistné na dôchodkové poistenie a poistné do rezervného fondu solidarity za fyzickú osobu uvedenú v § 15 ods. 1 písm. a) a b) v období, v ktorom sa jej poskytuje materské, a za fyzickú osobu uvedenú v § 15 ods. 1 písm. c) a d), bol mesačne vo výške 100 % vymeriavacieho základu tejto osoby počas predchádzajúceho obdobia (odporúčame 2 roky, respektíve iné primerané obdobie pri rodičovi, ktorý realizuje túto starostlivosť za viacero detí za sebou) alebo vo výške 100 % z mesačnej minimálnej mzdy, a o v závislosti podľa toho, ktorým spôsobom výpočtu by sa dosiahla vyššia suma. Zároveň žiadame vloženie novelizačných bodov, podľa ktorých by poistenec mohol pri prvom vzniku nároku na dôchodok požiadať, aby sa mu vymeriavací základ za obdobia podľa § 138 ods. 13 upravil tak, že sa bude započítavať jeho osobný priemerný vymeriavací základ za celé doterajšie obdobie dôchodkového poistenia (ak je to pre neho priaznivejšie). 

Odôvodnenie: Súčasná úprava, keď za všetkých rodičov je platená rovnaká suma vo výške 60% priemernej mzdy, je v rozpore s princípom zásluhovosti, ktorý sa inak v sociálnom poistení uplatňuje. V praxi vedie k dvom neželaným efektom: 
- znižuje dôchodok rodičom so zárobkom vyšším ako približne 500 eur mesačne 
- vytvára situáciu, kde rodičia, ktorí kombinujú obdobia starostlivosti o deti s celoživotnou menej platenou prácou (napr. poštárky, opatrovateľky, nepedagogickí zamestnanci v školstve) majú nižší dôchodok ako rodičia viacerých detí, ktorí nikdy nepracujú alebo pracujú len veľmi krátko. 
Predkladaná pripomienka by oba problémy vyriešila.  	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu zákona. Podnet však vítame. Predpokladáme však, že daný návrh bude mať finančné dopady, preto je ho potrebné podrobnejšie zanalyzovať.