Návrh stratégie ďalšieho členstva Slovenskej republiky v Medzinárodnej investičnej banke a Medzinárodnej banke hospodárskej spolupráce

Nasledovný návrh stratégie ďalšieho členstva SR v Medzinárodnej investičnej banke (ďalej aj „MIB“) a Medzinárodnej banke hospodárskej spolupráce (ďalej aj „MBHS“) vychádza z predpokladu ďalšieho rozvoja MIB a bezperspektívnosti existencie MBHS, ktorá dlhodobo nespĺňa očakávania akcionárov. Vzhľadom na to MF SR podporuje rozvoj MIB a potenciálne ukončenie činnosti MBHS.

Tento materiál je rozdelený do dvoch častí. Prvá časť materiálu sa v rámci podpory rozvoja MIB týka zriadenia kancelárie MIB v SR, ktorá bude prínosom ako pre rozvoj MIB, tak aj pre samotnú SR. Druhá časť materiálu sa týka problematiky potenciálneho ukončenia činnosti MBHS, ktoré MF SR podporuje. Na rozdiel od jednostranného vystúpenia SR z tejto banky považuje MF SR za najvhodnejšie presadzovať práve kolektívne ukončenie činnosti MBHS a jej následnú likvidáciu vzhľadom na nejednoznačnosť zakladajúcich dokumentov MBHS, nízku predvídateľnosť procesu vysporiadania vzájomných záväzkov po jednostrannom vystúpení, nedostatočné možnosti kontroly procesu vysporiadania zo strany SR a negatívne skúsenosti Maďarska s vysporiadaním vzájomných záväzkov po jeho jednostrannom vystúpení z banky, keď za vyše 20 rokov od vystúpenia Maďarsku nebola vrátená ani jeho splatená časť v základnom kapitáli. Jednostranné vystúpenie SR z MBHS by okrem toho nemalo taký potenciálny efekt na možnosti podpory MIB ako ukončenie činnosti tejto banky.

Čo sa týka zriadenia kancelárie MIB v SR, na 102. zasadnutí Rady MIB v Sofii (Bulharsko) bolo jednomyseľne podporené zriadenie kancelárie MIB v Bratislave. Rada MIB požiadala delegáciu SR v MIB uskutočniť potrebné kroky zo strany SR na zriadenie kancelárie v čo najkratšom možnom čase.

Čo sa týka podpory ukončenia činnosti MBHS, druhá časť tohto materiálu poskytuje informácie o aktuálnej situácii v MBHS, vysvetľuje výhody, možné nevýhody a riziká ukončenia činnosti MBHS a jej následnej likvidácie pre SR. Na základe interného zhodnotenia členstva SR v MBHS  MF SR dospelo k záveru, že MBHS, ktorej je SR členom, nie je pre SR perspektívna, a podporuje ukončenie jej činnosti. MF SR predpokladá, že ukončenie činnosti a likvidácia MBHS budú pre SR výhodné za podmienky, ak proces likvidácie bude kvalitne a transparentne riadený.

V zmysle uznesenia vlády SR č. 273/2012 bol do funkcie vedúceho delegácie SR a člena bankovej rady MBHS menovaný JUDr. Vazil Hudák, štátny tajomník MF SR. Toto menovanie bolo vykonané v súlade so štatútom MBHS, aby mohol kvalifikovane hlasovať za SR v Rade MBHS, ktorá je najvyšším riadiacim orgánom banky. Otázka likvidácie MBHS je však podľa nášho názoru zásadného charakteru a vyžaduje si usmernenie od vlády SR.

Návrh ukončiť činnosť MBHS, v ktorej je majoritným akcionárom Ruská federácia (51,6% podielu na splatenom základnom imaní), nemá súvis s krízou vo vzťahoch medzi Európskou úniou a Ruskou federáciou, nakoľko iniciátorom otázky ukončenia činnosti MBHS bola samotná Ruská federácia.

1.	Návrh na zriadenie kancelárie Medzinárodnej investičnej banky v Bratislave

1.1. Základná informácia o Medzinárodnej investičnej banke

MIB bola založená v roku 1970 a svoju činnosť začala dňa 1. januára 1971. MIB je medzinárodná finančná inštitúcia so sídlom v Moskve a svoju činnosť vykonáva na základe Dohody o založení Medzinárodnej investičnej banky (ďalej len „Dohoda“) zo dňa 10. júla 1970, ktorá nadobudla účinnosť 5. februára 1971, a Štatútu Medzinárodnej investičnej banky (ďalej len „Štatút“), ktorý je neoddeliteľnou súčasťou tejto Dohody. Dohoda je zaregistrovaná v Sekretariáte OSN pod číslom 11417. Slovenská republika je členskou krajinou MIB od roku 1993. Členstvo Slovenskej republiky vzniklo v roku 1993 v dôsledku sukcesie do Dohody, uzavretej bývalým Československom  a rozdelením jeho podielu medzi Českú republiku a Slovenskú republiku v pomere 2:1.

Členské štáty (zostupne podľa podielu na kapitále): Ruská federácia, Česká republika, Bulharská republika, Rumunsko, Slovenská republika, Kuba, Mongolsko a Vietnam. V novembri 2014 Rada MIB schválila obnovu členstva Maďarska v MIB.

Predseda predstavenstva: Nikolaj Nikolajevič Kosov (od septembra 2012)

Hlavnou činnosťou Banky podľa zakladajúcich dokumentov je poskytovať komerčne orientované strednodobé a dlhodobé úvery na realizáciu spoločných investičných projektov a programov na financovanie výstavby objektov v členských krajinách. Banka sa po rozpade RVHP na začiatku 90. rokov dostala do situácie, keď nebola schopná plniť svoje splatné záväzky napriek tomu, že, na druhej strane, evidovala značné pohľadávky, najmä voči Ruskej federácii a Kube. Zásadný posun v otázke zadlženosti nastal v roku 2004, kedy Ruská federácia postupne vysporiadala svoje záväzky voči Banke, čo dovolilo MIB oddlžiť. Banka pod novým vedením od septembra 2012 prechádza procesom transformácie na modernú medzinárodnú rozvojovú banku a aktuálnymi cieľmi jej úverovej politiky sú predovšetkým podpora malých a stredných podnikov prostredníctvom úverových liniek partnerským inštitúciám ako aj účasť na veľkých projektoch.

História činnosti MIB od nástupu nového vedenia

Nové vedenie Banky v krátkom čase dosiahlo pokrok v niekoľkých dlhobo nevyriešených otázkach. Príkladom je zmena neefektívnej organizačnej štruktúry, pokrok v sanácií úverového portfólia alebo pokrok dosiahnutý v otázke vysporiadana záväzkov Kuby voči MIB. Zároveň Banka v priebehu roka 2014 schválila viacero nových kvalitných projektov v celkovej sume 188,1 mil. eur.

V súvislosti so závermi 98. zasadnutia Rady v novembri 2012 a v súlade s odsúhlasenou koncepciou ďalšieho rozvoja MIB Banka začala prijímať kroky v štyroch oblastiach:
•	zmena priorít v úverovej politike MIB; 
•	zvýšenie ziskovosti bankových operácií; 
•	organizačná zmena a zmena motivácie zamestnancov; 
•	sanácia úverového portfólia.

Banka ku koncu roka 2013 zavŕšila proces „reštartu“ – medzi najvýznamnejšie udalosti v roku 2013 a 2014 môžeme zaradiť:
•	zvýšenie splateného kapitálu MIB z 241,3 mil. eur na 272,6 mil. eur v roku 2014 vďaka kapitálovým vkladom vo výške 31,4 mil. eur v roku 2014 od SR, RF, Bulharska a Vietnamu;
•	získanie investičného ratingu:
o	v decembri 2013 od FitchRatings na úrovni BBB-; a
o	v auguste 2014 od Moody’s na úrovni A3, stabilný výhľad;
•	naštartovanie procesu aktualizácie zakladajúcich dokumentov MIB, o čom rozhodla Rada na 100. zasadnutí v decembri 2013 v Moskve a ktorých znenie bolo prijaté na zasadnutí Rady v máji 2014 v Havane;
•	sanácia úverového portfólia, o ktorej rozhodla Rada per rollam v 1. polroku 2013 a na základe ktorej bolo portfólio úverov očistené od všetkých zlyhaných úverov ku koncu roka 2013;
•	vytvorenie kvalitatívne nového úverového portfólia, založeného na syndikáciách a úverových linkách cez partnerské inštitúcie, zároveň po dlhom čase úvery pre subjekty Vietnamu a Rumunska;
•	reštrukturalizácia kubánskeho dlhu voči MIB a zachovanie Kuby medzi členskými krajinami;
•	zvýšenie povedomia o Banke v medzinárodných kruhoch (okrem iného 20 dohôd o spolupráci s národnými a medzinárodnými finančnými inštitúciami);
•	modernizácia vnútorných procesov (IT, riadenie rizika, systém plánovania, zmena organizačnej štruktúry, nový proces rozpočtovania);
•	prechod budovy MIB do správy dcérskej spoločnosti MIB Kapitál a zbavenie MIB neprofilovej činnosti;
•	zmeny v organizačnej štruktúre a v personálnej politike Banky, schválené Radou MIB na jej 99. zasadnutí v Bratislave dňa 6.6.2013, ktoré predstavujú kľúčovú súčasť transformácie Banky na modernú inštitúciu (dochádza k aktívnej obnove personálu, od 30.6.2012 do 31.3.2013 bol personál banky obmenený na 27%, SR má v rámci svojho členstva právo nominovať kandidátov na dve vedúce pracovné pozície v Banke);
•	historicky prvá emisia dlhopisov v apríli 2014 (2 mld. rubľov – cca 40 mil. eur, dopyt viac než 6 mld. rubľov, efektívna úroková sadzba po swapoch EUR/RUB – 1,21%) a podpísala multilaterálne memorandum o spolupráci s exportno-importnými agentúrami RF, SR, ČR, Bulharska a Rumunska v oblasti financovania spoločného obchodu členských krajín;
•	emisia dlhopisov v Bratislave v októbri 2014 (celková výška do 30 mil. eur na obdobie 5 rokov, úroková sadzba 3,5 %), ktorú  sprostredkovala Tatra banka, a.s.;
•	podpis Memoranda o porozumení s Maďarskom v októbri 2014, ktorým sa zakotvili základné podmienky obnovenia členstva Maďarska v Banke;
•	dôležité rozhodnutia Rady MIB v novembri 2014:
o	rozšírenie aktivít na podporu exportu a poskytovanie produktov tzv. trade financing;
o	otvorenie kancelárie MIB v Bratislave;
o	obnovenie členstva Maďarska v MIB za podmienok, zakotvených v Memorande o porozumení;
•	podpis dvoch operácií MIB v SR v decembri 2014:
o	úverová dohoda medzi MIB a Tatravagónkou a.s. v objeme 30 mil. eur; a
o	dohoda medzi VTB Bank Austria AG a MIB o účasti MIB na syndikovanom úvere pre Slovak Gas Holding vo výške 25 mil. eur.

V priebehu roka 2012 Banka vypracovala dlhodobú stratégiu rozvoja MIB na roky 2013 - 2017 a spoločne so spoločnosťou Ernst&Young vypracovala business plán na jej realizáciu. V roku 2017 by úverové portfólio malo presiahnuť 750 mil. eur. Diverzifikácia portfólia by mala byť nasledovná: Bulharsko – 21 %, Rusko – 23 %, Slovensko – 11 %, Mongolsko – 21 %, Rumunsko – 8 %, Vietnam – 10 % a Česká republika – 6 %.

Nové vedenie Banky ako aj jej orientácia na nové ciele, ako je napríklad podpora malých a stredných podnikov, sú prísľubom transformácie Banky na plne modernú medzinárodnú rozvojovú inštitúciu na trhoch s veľkým potenciálom. Svojimi aktivitami Banka pod novým vedením jasne preukazuje posun daným smerom, vďaka čomu ju členské štáty aktívne podporujú.

1.2. Ciele a predpokladané dopady zriadenia kancelárie MIB v SR

1.2.1. Základné východiská pre zriadenie kancelárie MIB mimo územia Ruskej federácie

MIB má záujem rozšíriť svoje zastúpenie a aktivity na európskych trhoch, ktoré predstavujú pre MIB potenciál pre jej ďalší rozvoj. Tento krok zároveň bude prospešný pre jej členské krajiny. Slovenská republika preto podporuje túto iniciatívu MIB.

Rozšírenie geografickej prítomnosti MIB je obzvlášť dôležité a aktuálne vzhľadom na jej proaktívny rozvoj v posledných rokoch, rozsiahly nárast pôsobnosti v členských krajinách a strategické plány ohľadne ďalšieho rozširovania svojich operácií.

Na rozdiel od iných multilaterálnych rozvojových bánk nemá MIB kancelárie, pobočky, ani zastúpenie. K dnešnému dňu sa MIB nachádza iba na území Ruskej federácie (ústredie). Situovanie kancelárie (ďalej len „Kancelária“) Banky v inej členskej krajine okrem Ruskej federácie by zároveň podčiarklo medzinárodný charakter Banky a zjednodušilo jej pozíciu ako medzinárodnej finančnej inštitúcie. Asociácia MIB len s Ruskou federáciou momentálne vyvoláva isté obavy pri budovaní vzťahov výhodných pre Banku, čím nenapomáha ďalšiemu rozvoju jej činnosti.

V rámci ďalšieho rozvoja MIB možno vymedziť predovšetkým štyri navzájom prepojené hlavné ciele, pre ktoré MIB navrhuje zriadiť Kanceláriu mimo územia RF:

1.	Rast a diverzifikácia operácií MIB v členských krajinách;
2.	Sprostredkovávanie získavania nových zdrojov pre MIB prostredníctvom úverových liniek, emisií dlhopisov a iných finančných nástrojov;
3.	Minimalizácia vplyvu „vonkajšieho prostredia“ súčasného umiestnenia Banky na jej pôsobenie, vrátane minimalizovania závislosti MIB na suverénnom ratingu niektorého z akcionárov;
4.	Zvýšenie povedomia o Banke a podpora firemnej identity MIB.

1.2.2. Dôvody MIB pre výber SR ako najvhodnejšej krajiny pre zriadenie Kancelárie:

1.	Celkový ekonomický stav a stabilita krajiny: Spomedzi členských krajín MIB iba SR a Česká republika majú investičný rating od medzinárodných ratingových agentúr na úrovni A.

2.	Kurzová stabilita: Iba v SR je ako národná mena používaná bilančná mena MIB euro, čo vylučuje menové riziko a zároveň zjednodušuje financovanie operatívnych nákladov Banky v prípade jej situovania v SR.

3.	Dopravná dostupnosť: SR sa geograficky nachádza prakticky v centre posudzovaných štátov a z hľadiska automobilovej dostupnosti všetkých európskych členských krajín MIB a tiež Maďarska sa javí najvhodnejším miestom pre situovanie. Neďaleko Bratislavy sa nachádza letisko Schwechat, najväčší letecký uzol v regióne Strednej a Východnej Európy.

4.	Náklady na prevádzku Kancelárie: V Prahe a Bukurešti sú náklady na nájomné za kancelárske priestory najvyššie, zatiaľ čo v Bratislave a Sofii najnižšie.

1.2.3. Predpokladané priaznivé dopady zriadenia Kancelárie v SR:

Zriadenie Kancelárie MIB v Bratislave sa javí ako výhodné pre MIB aj pre samotnú SR z nasledovných dôvodov:

1.	Zriadenie Kancelárie MIB v SR bude prínosom pre potenciálnych klientov MIB v SR. Kancelária MIB zlepší možnosti MIB aktívne vyhľadávať klientov v SR a prostredníctvom svojej centrály v Moskve poskytovať úvery slovenským subjektom. Predpokladá sa, že prítomnosť Kancelárie MIB v SR zlepší povedomie o MIB v SR a zvýši záujem slovenských subjektov o jej úvery. Očakáva sa preto nárast objemu investícií a operácií MIB v SR, ako aj v ďalších krajinách regiónu strednej Európy, čo môže mať vďaka ekonomickej prepojenosti tohto regiónu taktiež pozitívne dopady aj na ekonomiku a subjekty v SR. Kancelária MIB v SR môže napomôcť naplniť cieľ stratégie MIB pre SR na 2013–2017, podľa ktorej sa predpokladá suma nových úverov MIB pre subjekty v SR v objeme najmenej 30 mil. EUR. Rozšírenie úverového portfólia MIB vďaka nárastu operácií v krajinách s nižším rizikom bude priaznivo pôsobiť na kvalitu samotného portfólia a jeho návratnosť, čím nepriamo podporí ďalšie zvýšenie úverových aktivít v členských štátoch MIB a v SR. V spolupráci so slovenskými finančnými inštitúciami bude môcť MIB vďaka svojej Kancelárii aktívnejšie podporovať financovanie investičných projektov a rozvoj sektora malých a stredných podnikov na území EÚ a najmä v SR.

2.	Zriadenie Kancelárie MIB v SR môže prispieť aj k rozvoju kapitálového trhu SR. Predpokladá sa zlepšenie možností MIB investovať do kapitálových fondov v SR a uľahčenie budúcich emisií dlhopisov MIB v SR. Kancelária preto v prípade aktivizácie svojej činnosti v tomto smere môže prispieť k rozvoju slovenského kapitálového trhu. V nadväznosti na uskutočnenú kapitalizáciu MIB a očakávané získanie zdrojov z emisií dlhopisov MIB v SR bude SR aktívne presadzovať využitie týchto prostriedkov na financovanie ďalších projektov MIB v SR.

1.3. Plán zriadenia kancelárie MIB v Bratislave

1.3.1.	Právne aspekty

V súlade so zakladajúcimi dokumentmi Banky (ako v znení z roku 1970 so zmenami z 20.12.1990, tak aj v znení Protokolu o zmene a doplnení z 08.05.2014), menovite čl. XI Dohody o založení MIB je Banka oprávnená zriaďovať pobočky a zastupiteľstvá (kancelárie).

Zriadenie kancelárie Banky (ďalej len „Kancelária“) je upravené rozhodnutím Rady MIB z 20. a 21. novembra 2014. Základy fungovania Kancelárie budú zakotvené v dvoch dokumentoch: (1) Uznesení o zriadení kancelárie a (2) Dohode medzi Slovensku republikou a Medzinárodnou investičnou bankou o zriadení kancelárie Medzinárodnej investičnej banky v Slovenskej republike uzatvorenej medzi Slovenskou republikou a MIB. Táto Dohoda bude medzinárodnou zmluvou prezidentskej povahy, ktorá bude po jej schválení vládou SR predložená na schválenie do NR SR. Dohoda však bude predbežne vykonávaná hneď po jej podpise.

Právny status Kancelárie

Kancelária MIB bude predstavovať integrálny útvar MIB v rámci organizačnej štruktúry MIB situovaný mimo Ruskej federácie (sídla MIB), ktorý bude pre potreby centrály MIB v Moskve (Ruská federácia) sprostredkovávať všetky alebo časť funkcií MIB (v závislosti od rozhodnutia MIB) na základe jej zakladajúcich dokumentov. Kancelária Banky preto nebude samostatnou právnickou osobou zaregistrovanou v Slovenskej republike, ale integrálnou súčasťou („predĺženou rukou“) Banky. Kancelária bude vystupovať podľa pokynov ústredia Banky v Moskve.

Pôjde o analogické pôsobenie medzinárodnej finančnej inštitúcie v SR ako napr. pôsobenie EBOR, Svetovej banky, resp. regionálneho centra UNDP. Kancelária vo svojom mene nebude vykonávať žiadne právne úkony, ale všetka činnosť Kancelárie bude vykonávaná pre potreby centrály Banky v Moskve.

Potenciálny zisk zo všetkých činností, ako napríklad poradenstvo v oblasti podnikania, ktoré MIB môže v súlade so zakladajúcimi dokumentmi prostredníctvom Kancelárie vykonávať, bude vykazovaný centrálou MIB v Moskve, keďže Kancelária nebude samostatný právny subjekt, ktorý by mohol takýto zisk vykázať. Analogicky, akékoľvek faktúry za služby, poskytnuté Bankou prostredníctvom Kancelárie, budú vystavované na meno centrály MIB v Moskve.

Výsady, imunity a dane

V súvislosti s otázkou imunít a výsad treba poznamenať, že sa vzťahujú na celú Banku (čl. XI Dohody o založení MIB), preto dokumenty regulujúce zriadenie Kancelárie Banky v Slovenskej republike nemôžu meniť ustanovenia Dohody o založení MIB, vrátane článkov týkajúcich sa imunít a výsad. V súvislosti s odlišnosťami medzi momentálne platným a „novým“ znením zakladajúcich dokumentov (t.j. znením, prijatým na zasadnutí Rady MIB v Havane v máji 2014, ktoré ešte podlieha ratifikácii všetkými členskými krajinami MIB) treba poznamenať, že v súlade s platným znením je Banka oslobodená len od priamych daní, a preto pôsobenie Kancelárie v Slovenskej republike nebude oslobodené od nepriamych daní, vrátane DPH. Po nadobudnutí platnosti „nových“ zakladajúcich dokumentov MIB však bude MIB oslobodená aj od nepriamych daní, vrátane DPH.

Podľa platného znenia zakladajúcich dokumentov nie sú zamestnanci Banky, ktorí sú občanmi krajiny, v ktorej sa nachádza ústredie Banky, jej pobočky alebo zastupiteľstvá (kancelárie), oslobodení od priamych daní a poplatkov vo vzťahu k im Bankou vyplácanej mzde (čl. XV Dohody o založení MIB). Preto ani slovenskí zamestnanci Kancelárie nebudú do nadobudnutia platnosti „nového“ znenia zakladajúcich dokumentov oslobodení od dane z príjmov a ďalších poistných príplatkov. V prípade zahraničných zamestnancov Kancelárie, ktorí budú v rámci vyššie uvedeného článku oslobodení od priamych daní, sa predpokladá  ich oslobodenie aj od súvisiacich odvodov na sociálne, zdravotné a nemocenské poistenie v súlade s praxou iných medzinárodných finančných inštitúcií.

Vzhľadom na odmietavý postoj Českej republiky a Rumunska k podpísaniu „nových“ zakladajúcich dokumentov sa predpokladá, že „nové“ zakladajúce dokumenty nebudú podpísané a ratifikované všetkými členskými štátmi MIB skôr, ako dôjde k zriadeniu Kancelárie a náboru zamestnancov do nej, ktoré je naplánované v prvom štvrťroku 2015. Z tohto dôvodu a z dôvodu vyššie uvedených rozdielov medzi aktuálne platnými a „novými“ zakladajúcimi dokumentmi sa predpokladá, že povinnosť potenciálnych zamestnancov Kancelárie z radov občanov SR platiť daň z príjmu fyzických osôb a ďalších poistných poplatkov sa môže zmeniť počas fungovania Kancelárie. Táto očakávaná zmena je uvedená aj v doložke vplyvov na rozpočet verejnej správy.

1.3.2.	 Personál

Vedúce pozície v Kancelárii budú obsadzované najmä zamestnancami z regiónu, ako aj priamo z ústredia MIB v Moskve. Zamestnanci Kancelárie budú z právneho hľadiska radovými zamestnancami MIB so sídlom v Moskve s tým rozdielom, že oficiálnym miestom výkonu ich práce bude SR. V počiatočnej fáze bude Kancelária zamestnávať do 10 ľudí. Neskôr bude počet zamestnancov Kancelárie upravovaný na základe finančných ukazovateľov MIB a dopytu po službách MIB sprostredkovaných pobočkou.

1.3.3.	 Náklady

Zriadenie a všetky aktivity Kancelárie sa budú financovať v rámci rozpočtu Kancelárie, ktorý je súčasťou  rozpočtu MIB na rok 2015. Rozpočet MIB na každý rok schvaľuje Rada MIB. Pre svoju kanceláriu si MIB zabezpečí vhodné priestory v Bratislave.

1.3.4.	 Proces a lehoty

november 2014	Rozhodnutie Rady o zriadení Kancelárie v Bratislave, Slovenská republika
Schválenie Uznesenia o zriadení kancelárie

marec 2015	Podpísanie „Dohody medzi Slovensku republikou a Medzinárodnou investičnou bankou o zriadení kancelárie Medzinárodnej investičnej banky v Slovenskej republike“ medzi Slovenskou republikou a MIB

marec 2015 - jún 2015			Príprava priestorov, nábor pracovníkov, otvorenie kancelárie

2.	Návrh podpory ukončenia činnosti Medzinárodnej banky hospodárskej spolupráce zo strany vlády Slovenskej republiky

2.1.	Východiská

Na základe interného vyhodnotenia výhod a rizík členstva SR v MBHS MF SR predkladá na rokovanie vlády SR zámer kolektívne (spoločne s ostatnými členskými štátmi MBHS) vypovedať účasť Slovenskej republiky na Dohode o zriadení a činnosti Medzinárodnej banky hospodárskej spolupráce z 22. októbra 1963 (v znení Protokolov z 18. decembra 1970,  23. novembra 1977 a 18. decembra 1990) a Štatútu  Medzinárodnej  banky hospodárskej spolupráce  (v znení Protokolov z 18. decembra 1970, 23. novembra 1977 a 18. decembra 1990) (ďalej len „Dohoda o MBHS“).

Vzhľadom na vysoké riziko, že pri jednostrannom odstúpení SR od Dohody o MBHS a členstva v Banke by SR nemusela dostať späť finančné prostriedky, ktoré SR podľa jej podielu na splatenom kapitáli patria, považujeme za bezpečnejšiu alternatívu odstúpenia od Dohody o MBHS a členstva v Banke jej kolektívne vypovedanie členskými krajinami takým spôsobom, aby sa po ňom ukončila činnosť banky a začal sa proces jej likvidácie.

Podobným spôsobom v súčasnosti uvažujú delegácie väčšiny členských krajín MBHS. S touto iniciatíviou prišla začiatkom roku 2014 Ruská federácia (ďalej len „RF“). Za kolektívne ukončenie činnosti a následnú likvidáciu MBHS okrem SR na 124. zasadnutí Rady MBHS vo Varšave (Poľsko) okrem delegácie SR vystúpila aj delegácia Českej republiky, Poľska, RF a Vietnamu.

MF SR identifikovalo nasledovné dôvody pre podporu ukončenia činnosti MBHS:
1.	MBHS si dlhodobo neuspokojivo plní svoju hlavnú funkciu, ktorou je podpora ekonomík svojich členských krajín prostredníctvom úverov pre malé a stredné podniky (MSP). Za rok 2014 neposkytla Banka ani jeden nový úver. Okrem toho na 124. zasadnutí Rady MBHS vo Varšave (Poľsko) bolo prijaté rozhodnutie nevydávať nové úvery v roku 2015.
2.	MBHS nie je dostatočne konkurencieschopná na slovenskom trhu z dôvodu svojej nízkej efektivity a vysokých nákladov na činnosť, čo jej znemožňuje riadne si plniť svoju funkciu. Úlohou MBHS je poskytovať zvýhodnené úvery MSP na ich podporu. Vzhľadom na svoje vysoké náklady na činnosť však MBHS nie je schopná poskytovať úvery ani za podmienok, porovnateľných s podmienkami komerčných bánk v SR. V opačnom prípade by MBHS na týchto úveroch bola stratová.
3.	Ciele MBHS sú podobné cieľom MIB, ktorá má takmer rovnakú členskú základňu ako MBHS a ktorá sa v súčasnosti na rozdiel od MBHS rozvíja. Transformácia MBHS v porovnaní s transformáciou MIB viditeľne stagnuje.
4.	Z hľadiska efektivity je výhodnejšie, ak rovnakú činnosť vykonáva iba jedna inštitúcia, v tomto prípade MIB. Hlavnou prekážkou toho, aby MIB ďalej rozširovala svoje operácie v členských krajinách, sú najmä jej vyššie náklady na činnosť v prepočte na objem vydaných úverov ako u obdobných rozvojových bánk (napr. EBOR). Je preto v záujme SR, aby MIB zvyšovala objem svojho úverového portfólia a nedelila sa oň s MBHS.
5.	Prostriedky z odpredaja majetku MBHS môžu byť použité na dodatočnú podporu MIB. MIB v súčasnosti trpí nedostatkom zdrojov financovania, čo sťažuje jej funkciu poskytovať úvery MSP. SR aktívne podporuje rozvoj MIB. Okrem iného bol vo februári 2014 zrealizovaný dodatočný vklad SR do splateného základného imania MIB vo výške približne 6,3 mil. eur. V októbri 2014 MIB v SR zrealizovala emisiu cenných papierov v objeme 30 miliónov EUR a v novembri Rada MIB jednomyseľne podporila otvorenie kancelárie MIB v Bratislave.
6.	MBHS je zaujímavá pre rizikových záujemcov o úvery. Vzhľadom na to, že MBHS nie je v súčasnosti schopná poskytovať úvery za porovnateľne výhodných podmienok ako MIB alebo komerčné banky, je dôvod predpokladať, že o jej úvery majú a budú mať záujem najmä subjekty, pre ktoré je zložité získať prístup k financovaniu zo strany komerčných bánk alebo MIB z dôvodu svojej vysokej rizikovosti. Keďže MBHS z hľadiska poskytovania úverov neponúka nič nové, je dôvod predpokladať, že MBHS je a aj naďalej bude rizikovejšia ako MIB a komerčné banky.
7.	MBHS nemá pridelený ani jeden rating od ratingovej agentúry a jeho získanie sa nepredpokladá. Z tohto dôvodu je nepravdepodobné, že MBHS bude v budúcnosti schopná výhodne získavať zdroje na finančných trhoch, ktoré by potom mohla poskytovať subjektom vo svojich členských krajinách v podobe zvýhodnených úverov. Okrem toho MIB, ktorá má (k začiatku februára 2015) pridelené dva investičné ratingy, má sama problém so získavaním zvýhodneného financovania vzhľadom na svoje sídlo v Moskve a nadpolovičný podiel RF v splatenom základnom kapitáli MIB.

Definitívne ukončenie členstva SR v MBHS bude musieť schváliť vláda SR, následne NR SR a podpísať prezident SR, nakoľko zakladajúce dokumenty MBHS sú v podmienkach SR prezidentskou medzinárodnou zmluvou. Ukončenie platnosti dohody pre SR bude zverejnené v Zbierke zákonov. Z tohto dôvodu bude štátny tajomník Ministerstva financií SR na prípadné podpísanie protokolu o ukončení platnosti Dohody o zriadení a činnosti MBHS potrebovať mandát od vlády a plnú moc od prezidenta SR.

2.2.	Aktuálny stav činnosti MBHS

Činnosť MBHS je momentálne zisková nie vďaka výsledkom jej profilovej činnosti, ktorou je poskytovanie úverov klientom, ale skôr napriek tejto činnosti. Banka má zisky najmä z operácii s cennými papiermi a prenájmu budovy, v ktorej sídli, kým jej úverové portfólio je značne nízkej kvality. Okrem toho zisk z týchto neprofilových činností MBHS má v poslednom období klesajúcu tendenciu, čo znamená, že odkladanie ukončenia činnosti MBHS môže viesť k znehodnoteniu jej majetku a zníženiu objemu prostriedkov, ktoré by SR v prípade včasného ukončenia procesu likvidácie mohla získať.

V septembri 2014 úverové portfólio MBHS predstavovalo 6 úverov v celkovom objeme 54,8 mil. eur, z ktorých sú 4 úvery klasifikované ako problémové. Na tieto problémové úvery mala Banka v septembri 2014 vytvorené rezervy v objeme 39,9 mil. eur, čo predstavovalo 72,8% celkového objemu portfólia.

Činnosť MBHS tak v súčasnosti výrazne zaostáva za činnosťou MIB. Do jesene 2012 MBHS i MIB ako samostatné organizácie boli v štádiu stagnácie. Po nástupe do funkcie nového predsedu MIB p. Kosova v roku 2012 sa činnosť MIB podstatne zlepšila za podpory akcionárov a ukazuje sa, že v perspektíve by mohla byť viac prospešná pre členské štáty. MIB získala dva medzinárodné investičné ratingy, zlepšila kvalitu svojho úverového portfólia, uzatvorila partnerstvá s vedúcimi medzinárodnými a národnými finančnými inštitúciami a vytvorila si zdrojovú základňu. Napriek tomu, že sa MIB k 31.12.2013 zbavila všetkých zlých aktív (11 zlyhaných úverov z obdobia pred nástupom nového vedenia), dokázala dosiahnuť pozitívny hospodársky výsledok. MBHS síce vykazuje dlhodobo kladný hospodársky výsledok, ktorý k 30.06.2014 predstavoval cca 61 mil. eur  vo forme nerozdeleného zisku, nedochádza však k zvyšovaniu bankových a úverových aktivít na území členských štátov MBHS. Naopak, MIB od novembra 2012, teda od nástupu nového vedenia, schválila vyše 15 nových úverov.

Zlúčenie MIB a MBHS, o ktorom sa už v minulosti diskutovalo, sa v súčasnosti nepovažuje za realizovateľné. Ministerstvo financií RF (MF RF) na prelome rokov 2002 a 2003 predložilo návrh pripojiť MBHS k  MIB. V rokoch 2008 a 2009 MF RF iniciovalo a presadzovalo transformáciu vo forme pripojenia opačným smerom, t.j. MIB k MBHS. Od tohto variantu sa však upustilo. Tieto procesy spojené s MIB a MBHS stáli zbytočne mnoho času a najmä finančných prostriedkov spojených s vypracovaním dokumentov, výberom konzultantov a podobne. Na prípravu procesu fúzie MIB a MBHS bolo v rokoch 2009 až 2012 vynaložených viac ako 1 mil. eur. Výsledkom však bolo neefektívne využitie finančných prostriedkov. Fúziu oboch inštitúcií v tom čase SR podporovala. Avšak vzhľadom na reorganizáciu a niektoré zlé aktíva MBHS sa aktuálne nepovažuje za vhodné uskutočnenie fúzie MIB a MBHS. Najlepším východiskom sa preto javí ukončenie činnosti MBHS a jej následná likvidácia.

2.3.	Slovenská republika a MBHS

Za posledných 5 rokov boli bankou vo vzťahu k SR realizované nasledovné aktivity:

•	v roku 2009 a 2011:
o	2x úver 1 mil. eur + 2 mil. eur – Protónové centrum v Ružomberku a s tým spojené zákazky za cca 1,5 mil. eur pre VVÚP Dubnica;
•	v roku 2013:
o	úver vo výške cca 6,5 mil. eur na  dodávku technológií pre závod na výrobu farmaceutického preparátu Derinat v Institute Europharm, a tým aj vytvorenie 50-100 pracovných miest v Kežmarku; 
o	vyplatené dividendy z činnosti MBHS v júli 2013 pre SR vo výške 667 100 eur, ktoré boli zaúčtované do príjmu štátnych aktív ako účelové prostriedky na splácanie štátneho dlhu; 
o	splatenie z výnosov MBHS navýšenia podielu SR na splatenej časti základného imania vo výške cca 3 875 217 eur. Týmto sa navýšila splatená časť podielu SR na základnom kapitáli z 8 598  305  EUR na 12 473 522 eur bez toho, aby sa to dotklo štátneho rozpočtu SR;
•	v roku 2014:
o	výplata 9 splátok úveru MBHS spoločnosti Institute Europharm, ktorý bol podpísaný v roku 2013, v celkovom objeme 4 737 tis. eur. Zvyšok nevyčerpanej kreditnej linky ku koncu septembra 2014 predstavoval 995,9 tis. eur;
o	výplata dividendy z nerozdeleného zisku MBHS vo výške 1 334 200 eur v júli 2014;
•	v roku 2015:
o	zvyšok nevyčerpanej kreditnej linky spoločnosti Institute Europharm bol v plnej výške vyplatený do februára 2015.

2.4.	Výhody ukončenia činnosti MBHS pre SR  

Zrušenie MBHS by (v prípade transparentného procesu likvidácie) malo viesť k vyplateniu podielu SR na splatenom základnom imaní MBHS, ako aj na aktívach banky. K 31.12.2014 by podiel SR na hodnote aktív (vrátane splatenej časti základného imania MBHS za Slovenskú republiku) predstavoval 24 970 tis. eur.

Výsledkom zrušenia MBHS by mohla byť dodatočná podpora MIB, ktorá sa v súčasnosti rozvíja a ktorá vzhľadom na zhoršenú geopolitickú situáciu medzi Európskou úniou a Ruskom podporu členských štátov potrebuje. Môže dôjsť k navýšeniu kapitálu Medzinárodnej investičnej banky zo strany členských krajín, ktoré doteraz nenavýšili splatenú časť základného kapitálu MIB v súlade s dohodou na 99. zasadnutí Rady MIB v Bratislave.

2.5.	Nevýhody ukončenia činnosti MBHS pre SR

Nevýhody ukončenia činnosti MBHS sú prevažne teoretického charakteru a týkajú sa nasledovných dvoch okruhov:

1.	Zrušením MBHS zanikne možnosť získania úverov pre slovenské subjekty od MBHS, pokiaľ jej činnosť nepreberie iná inštitúcia (napr. MIB). Vzhľadom na plánované otvorenie kancelárie MIB v SR, podobný charakter činností MIB a MBHS a minimálnu úverovú činnosť MBHS je však málo pravdepodobné, že výpadok MBHS v SR by MIB nebola schopná kompenzovať, preto považujeme túto potenciálnu nevýhodu najmä za teoretickú, ktorá sa v praxi pravdepodobne nezrealizuje.

2.	Likvidáciou MBHS zaniká možnosť využiť iné alternatívy naloženia s bankou, napr. ak by SR mala záujem reformovať banku pre krajiny V4 + okolité krajiny a podobne. Likvidáciou MBHS sa definitívne stratí možnosť využiť jej existujúce kapacity (aj keď momentálne málo využívané) na podporu zahranično-obchodných vzťahov a podporu činnosti spoločných podnikov v regióne strednej Európy. Tento potenciál však nepovažujeme za reálne využiteľný, keďže už v súčasnosti existuje v SR široký výber možností podpory malých a stredných podnikov najmä z prostriedkov Európskej únie.

2.6.	Riziká ukončenia činnosti MBHS pre SR a spôsoby ich minimalizácie

1.	Existuje určité medzinárodno-politické riziko. Vystúpenie z MBHS môže byť v súčasnej medzinárodnopolitickej situácii vnímané ako ďalšia forma protestu členských krajín banky, ktoré sú zároveň členmi Európskej únie, proti situácii na Kryme a ďalšou sankciou potrestať RF za jej úlohu v konflikte na Ukrajine. Dané riziko však považujeme za nízke, keďže  samotná likvidácia MBHS bola totiž navrhnutá Ruskou federáciou ešte pred vznikom tohto konfliktu. Toto riziko sa ešte zníži po tom, ako SR zároveň vyjadrí podporu MIB, v ktorej má RF podobné postavenie a podiel ako v MBHS.

2.	Samotný likvidačný proces v prípade ukončenia činnosti Banky a jej likvidácie nie je v súčasnosti dostatočne právne špecifikovaný. Toto riziko plánujeme minimalizovať prostredníctvom prijatia pravidiel likvidácie MBHS, ktoré by mali zaručiť, aby bol proces likvidácie MBHS vopred stanovený, transparentný a s jasnými pravidlami. To by malo zaručiť, aby SR a ostatné členské krajiny dostali svoj podiel na majetku banky.

3.	S likvidáciou podobnej medzinárodnej inštitúcie neexistujú dostatočné skúsenosti. Spôsob likvidácie musí byť preto vypracovaný bez možnosti opierať sa o prax likvidácie podobnej inštitúcie v minulosti. Rizikom je neefektívne vynaloženie finančných prostriedkov členských krajín a samotnej Banky na právne a iné posudky súkromných consultingových firiem, ktoré nemusia mať požadovanú pridanú hodnotu. Toto riziko navrhujeme minimalizovať zapojením medzinárodných právnikov a expertov pôsobiacich vo verejnom sektore členských krajín, ktorí by s medzinárodnoprávnymi, finančnými a inými otázkami medzivládnej organizácie v podobnej situácii mali mať viac skúseností ako právnici pôsobiaci v súkromnej sfére.

4.	Rizikom je aj možné neefektívne vynakladanie prostriedkov na likvidačný proces a predaj majetku banky spriateleným firmám pod trhovú cenu. Osobitnú pozornosť preto treba venovať najmä predaju alebo prevodu budovy MBHS, ktorá má vzhľadom na lokalitu v širšom centre Moskvy najväčšiu hodnotu. Riziko nehospodárneho nakladania s majetkom banky plánujeme eliminovať najmä prostredníctvom jasne stanovených pravidiel procesu potenciálnej likvidácie, právomocí likvidačnej komisie a výberu jej členov. Likvidačná komisia by mala byť zriadená takým spôsobom, aby mala motiváciu dosiahnuť pre členské štáty čo najväčší zisk z likvidačného procesu. Vzhľadom na neurčitosť celého procesu nie je v súčasnosti možné odhadnúť výšku nákladov na celý proces likvidácie a výšku príjmov z odpredaja aktív banky.

2.7.	Právne aspekty vystúpenia Slovenskej republiky z MBHS

Otázka likvidácie banky, vypovedanie medzinárodnej zmluvy a ukončenie jej platnosti sú upravené v záverečných ustanoveniach Dohody o MBHS. Rozhodujúcim v tomto smere je článok IX. Dohody o MBHS, ktorý ustanovuje:

„Táto dohoda sa môže zmeniť len so súhlasom všetkých členských štátov banky.

Každý členský štát môže vypovedať túto dohodu a členstvo v banke tak, že to oznámi najmenej 6 mesiacov vopred bankovej rade. V priebehu tohto času musia byť vysporiadané vzájomné záväzky medzi bankou a príslušným členským štátom. O tom, že štáty vypovedali účasť na tejto dohode a členstvo v banke, upovedomí banková rada oficiálne depozitára tejto dohody.

Táto dohoda stráca platnosť, ak najmenej dve tretiny členských štátov banky vyhlásia, že sa zriekajú účasti na tejto dohode a členstva v banke podľa ustanovenia druhého odseku tohto článku.“	

Varianty odstúpenia SR od Dohody o MBHS

Možné sú dva varianty postupu:

a)	Jednostranné odstúpenie SR od Dohody o MBHS: Každý členský štát banky je oprávnený od Dohody odstúpiť. Pokiaľ sa SR rozhodne ukončiť svoje členstvo v MBHS, je potrebné, aby dohodu vypovedala písomnou formou – notifikáciou zaslanou bankovej rade. Vypovedanie nadobudne platnosť až po 6 mesiacoch od doručenia notifikácie o danej skutočnosti bankovej rade, resp. v lehote určenej, ktorá však v súlade s Dohodou o MBHS nesmie byť kratšia ako 6 mesiacov.

Pri jednostrannom odstúpení od Dohody o MBHS sa však SR vystavuje riziku, že jej zo strany MBHS bude navrhnutý tzv. nulový variant vysporiadania vzájomných pohľadávok a záväzkov, čo v praxi znamená, že by SR nezískala späť žiadne z prostriedkov, ktoré jej patria na základe jej podielu v splatenom kapitáli MBHS. Dohodu medzi SR a MBHS o vysporiadaní vzájomných záväzkov (či už s nulovým alebo iným variantom) by taktiež musela schváliť Rada MBHS, v ktorej záujme by pravdepodobne bolo celý proces maximálne naťahovať. Tento variant vystúpenia z MBHS preto považujeme za rizikový. Návrh jednostranného odstúpenia od Dohody však MF SR môže zvážiť v prípade, ak bude dostatočne zjavné, že proces kolektívneho ukončenia činnosti banky a jej následnej likvidácie bude zdĺhavý a bez dostatočne jasnej perspektívy jeho úspešného spustenia a ukončenia.

b)	Kolektívne ukončenie platnosti dohody prostredníctvom podpísania príslušného protokolu: Pokiaľ dohodu vypovedia aspoň 2/3 všetkých členských štátov, platnosť dohody bude automaticky ukončená. Uvedený článok však nešpecifikuje k akému dátumu sa tak stane a ani či depozitár  dohody danú skutočnosť oznamuje ostatným členským štátom. Je preto potrebné uviesť tieto skutočnosti priamo v protokole, prostredníctvom ktorého sa členské krajiny dohodnú na ukončení platnosti Dohody o MBHS.

Vzhľadom na nedostatočne jasné ustanovenia zakladajúcich dokumentov MBHS ohľadom ukončenia činnosti MBHS by z právneho hľadiska najistejšou cestou v tomto variante by bolo, ak by všetkých 8 členských krajín odstúpilo od Dohody o MBHS prostredníctvom spoločného podpísania príslušného protokolu. Tento variant bude delegácia SR v Rade MBHS presadzovať. Takýto scenár by predišiel potenciálnym rozporom zo strany tých členských krajín MBHS, ktoré likvidáciu nepodporili, a ďalšiemu naťahovaniu celého procesu.