vznesené Pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona Autorský zákon 

Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	692  / 238 	

Subjekt	Pripomienka	Typ	A/N	Vyhodnotenie	
AMCHAM 	K celému zneniu návrhu Autorského zákona: 
Žiadame zjednotiť pojmy „rozmnoženina“ a „digitálna rozmnoženina“ a v texte celého návrhu zákona používať len pojem „rozmnoženina“, nakoľko takéto rozlišovanie nemá relevantné opodstatnenie. Výsledkom vyhotovenia rozmnoženiny je vždy len rozmnoženina bez ohľadu na jej technické prevedenie. 	Z 	ČA	V niektorých osobitných prípadoch je rozlišovanie medzi rozmnoženinami nutné, napr. pri vyčerpaní práv.	
AMCHAM 	K § 3, ods. 1: 
Žiadame preformulovať, resp. doplniť § 3 ods. 1 tak, aby zohľadňoval aktuálnu judikatúru Súdneho dvora EÚ pokiaľ ide o výklad pojmových znakov autorského diela. Konkrétne ide o pojmové znaky fotografických diel, počítačových programov a databáz, pri ktorých jedinečnosť nie je predpokladom na vznik autorskoprávnej úpravy. 
 	Z 	A		
AMCHAM 	K § 3, ods. 2: 
Odporúčame zvážiť opätovné spomenutie formy slovesných diel, konkrétne v písomnej/ústnej forme. Vypustením súčasného ustanovenia § 7 ods. 1 písm. b) AZ v zmysle ktorého je predmetom autorského práva aj „ústne podané, predvedené alebo inak vykonané slovesné dielo, najmä prejav a prednáška,“ možno predpokladať aplikačné problémy, v zmysle ktorých sa bude prejav/prednáška nesprávne považovať za umelecký výkon. 
Odporúčame tiež zjednotiť pojmy slovesné a literárne dielo tak, aby bolo zrejmé, že ide o širší a užší pojem. Zastávame názor, že slovesné dielo je pojmom širším, takže predmetom ochrany by malo byť literárne dielo. Prípadnú zmenu je potrebné zohľadniť aj v súvislosti s inými ustanoveniami návrhu zákona. 
 	O 	N	Úprava ústneho predvedenia je nesystémová vo vzťahu k iným dielam, pri ktorých sa forma osobitne nezdôrazňuje. Na to, aby ústny prejav – prednáška bol považovaný za umelecký výkon, musel by splniť definičné znaky umeleckého výkonu, čo je veľmi zriedkavý jav.	
AMCHAM 	K § 3, ods. 2: 
V súvislosti s problematikou definície dennej správy prichádza do úvahy „uznanie“ novinových článkov, ako jedného z druhov diel demonštratívne spomenutých v zákone. Je potrebné poukázať na priepastný rozdiel v aplikácii autorského práva na novinové články na Slovensku v porovnaní s inými členskými štátmi resp. Súdnym dvorom Európskej únie. 
Obsiahnutím pojmu novinový článok do výpočtu diel spolu s precizovaním pojmu denné správy v zmysle medzinárodných zmlúv by zákonodarca dostatočne jasne vyjadril svoju vôľu chrániť novinové články (spĺňajúce minimálne náležitosti diela) autorským právom. 
 	O 	N	Predkladateľ nepovažuje takúto špecializovanú úpravu za potrebnú. Odlíšenie autorských novinových článkov od neautorských zabezpečuje vymedzenie pojmu denná správa.	
AMCHAM 	K § 3, ods. 3-6: 
Žiadame doplniť v závere jednotlivých ustanovení požiadavku, že dielo musí zároveň spĺňať podmienky podľa § 3 ods. 1. 
 	Z 	A		
AMCHAM 	K § 4: 
Žiadame, aby predmetné ustanovenie nebolo opakované v ustanoveniach § 3 ods. 1 in fine a tiež v § 17 in fine. Nakoľko ide v zásade o totožné, i keď v detailoch odlišné ustanovenia, považujeme za postačujúce upraviť to len v jednom z menovaných ustanovení. 
 	Z 	A		
AMCHAM 	K § 5 pís. f): 
Navrhujeme nahradenie definície v § 5 pís. f) nového autorského zákona nasledovným znením: 
„[...] denná správa; dennou správou sú udalosti alebo rôzne skutočnosti, ktoré majú charakter tlačovej informácie, pričom za dennú správu sa nepovažuje novinový článok, ktorý o dennej správe informuje, resp. v ktorom je denná správa zahrnutá. “ 

V tomto smere je potrebné poukázať na praktické problémy spojené s nedostatočnou definíciou pojmu denné správy tak ako je predkladaná v § 5 pís. f). Je všeobecne známa neochota slovenských súdov priznať autorskoprávnu ochranu a štatút diela novinovým článkom. Pred poslednou novelou autorského zákona bol práve pojem denná správa nesprávne interpretovaný ako „typ“ diela, ktorý nie je chránený autorským zákonom. Okresný súd Bratislava III v spore Ecopress v Storin neuznal tisíckam novinových článkov autorskoprávnu ochranu pretože, okrem iného, malo ísť o denné správy. 
Aj keď je terajšia definícia pojmu denná správa vnímaná ako pozitívna zmena oproti pôvodnému stavu, podľa nášho názoru nejde o finálne riešenie. Dôvodom je, že táto definícia priamo navádza k nasledovnej (nesprávnej) argumentácii: „Daný novinový článok je síce dielo obsahujúce informácie najmä o aktuálnych udalostiach alebo témach hospodárskeho, politického alebo iného spoločenského charakteru, avšak nie je výsledkom vlastnej tvorivej duševnej činnosti autora. Z tohto dôvodu ide o dennú správu.“ Navyše, spomenutá judikatúra bude tento nesprávny záver iba podporovať. 
Je potrebné vymedziť pojem denná správa v zmysle medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná. Denná správa nie je v zmysle medzinárodných zmlúv druhom diela, ktoré je vyňaté spod ochrany. Ide o informáciu, ktorá sa nachádza v novinových článkoch, o ktorej môžu informovať ktorékoľvek médiá. Podľa čl. 2 ods. 8 Bernského dohovoru anglického znenia: „The protection of this Convention shall not apply to news of the day or to miscellaneous facts having the character of mere items of press information”. 
 	Z 	ČA		
AMCHAM 	K § 16: 
Odporúčame zosúladiť s § 3 ods. 1 v zmysle pripomienky k predmetnému ustanoveniu s ohľadom na skutočnosť, že v § 16 sa na vznik spoluautorského diela nevyžaduje jedinečnosť diela. 
 	O 	A		
AMCHAM 	K § 19 a § 20: 
Žiadame o doplnenie slova „prvom“ v súvislosti so zverejnením diela. Právo na zverejnenie diela ako výhradné osobnostné právo sa totiž vzťahuje len na prvé zverejnenie. 
 	Z 	N	Za zverejnenie sa v zmysle AZ  považuje vždy len prvé oprávnené použitie, výslovné uvádzanie, že ide o prvé zverejnenie, nie je nutné.	
AMCHAM 	K § 21: 
Žiadame preformulovať § 21 písm. a) podľa platnej právnej úpravy, ktorá upravuje, že autor má právo „žiadať, aby sa jeho meno alebo pseudonym uvádzalo na všetkých rozmnoženinách diela (...)“. V zmysle navrhovanej právnej úpravy totiž zrejme môže dochádzať k nesprávnej interpretácii, že meno autora sa musí uvádzať vždy, čo však pri niektorých dielach ani nie je možné (napr. hudobné dielo vysielané v rádiu). Zároveň navrhujeme vypustiť § 21 písm. b) nakoľko uvedené právo nie je samostatným výhradným osobnostným právom, prípadne aspoň preformulovať v zmysle pripomienky k § 21 písm. a) 
 	Z 	ČA	Predkladateľ text upravil v tom zmysle, aby že túto povinnosť  je potrebné splniť, len ak je to pri danom spôsobe použitia možné a obvyklé.	
AMCHAM 	K § 22: 
Odporúčame formuláciu zúžiť. Navrhovaná právna úprava by nemala prepájať zásah do autorských práv s ochranou osobnosti (zásah do cti alebo dobrej povesti) a naopak by sa malo odkazovať na objektívny zásah do práv autora, nie na autorovo subjektívne vnímanie zásahu. 
 	O 	N	Uvedené vyplýva z Bernského dohovoru čl. 6bis ods. 1.	
AMCHAM 	K § 23: 
Žiadame vypustiť slovo „písomný“. Uvedené ustanovenie považujeme za idúce priamo oproti cieľom deklarovaným v Legislatívnom zámere k novému autorskému zákonu. Udelenie súhlasu so zásahom do osobnostných práv je v zmysle slovenskej právnej úpravy možné aj v súčasnosti, i keď to osobitne nie je uvedené v autorskom zákone. Navrhovaná úprava však túto možnosť fakticky blokuje, nakoľko kým pri licenčnej zmluve akceptuje aj ústnu formu, pri udelení súhlasu so zásahom práv vyžaduje formu písomnú. Takéto zásadné dispozičné obmedzenie považujeme za veľmi nežiadúce. Ako alternatívu potom možno zvážiť úplné vypustenie predmetného ustanovenia, čo by sme považovali za menej škodlivé z hľadiska realizácie vôle autora. 
 	Z 	A		
AMCHAM 	K § 27, ods. 2: 
Odporúčame preformulovať formuláciu „trvalé prenechanie digitálnej rozmnoženiny“, ktoré sa považuje za prevod vlastníckeho práva. Predmetnú formuláciu považujeme z civilistického hľadiska za nevhodnú. 
 	O 	A		
AMCHAM 	K § 31, ods. 2: 
Odporúčame preformulovať ustanovenie v znení „Verejným prenosom diela je najmä vysielanie diela, retransmisia diela a sprístupňovanie diela“. Zároveň aj v tejto súvislosti sa na iných miestach návrhu nového autorského zákona opakujú odkazy na verejný prenos a sprístupňovanie verejnosti (napr. § 42 a nasl.). Nakoľko verejný prenos zahŕňa aj sprístupňovanie verejnosti, ak sa má príslušné ustanovenie týkať celého verejného prenosu, odkaz na sprístupňovanie verejnosti je nadbytočný. 
 	O 	ČA		
AMCHAM 	K § 39: 
Nakoľko MKSR opätovne pristúpilo k zúženiu zákonných výnimiek a obmedzení na úrovni zákonného rámca, čím došlo k aplikácii trojkrokového testu, opakované zavádzanie trojkrokového testu znásobuje príslušný test (dokonca sa aplikuje aj na výnimku Dočasné alebo náhodné vyhotovenie rozmnoženiny, na ktorú sa trojkrokový test nevzťahuje). O to viac to platí pri paralelnej (v poradí už tretej) aplikácii testu v súvislosti s jednotlivými zákonnými výnimkami a obmedzeniami (napr. § 42 ods. 2), ktorý je v niektorých prípadoch rozšírený ešte aj o odkaz na dobre mravy. Žiadame kompletne prepracovať. 
 	Z 	ČA	V čl. 5 ods. 5 zmysle smernice 2001/29/ES sa trojkrokový test aplikuje na všetky výnimky z konaní uvedených v odsekoch 1 až 4.
Citačná výnimka obsahuje v zmysle smernice požiadavku aj na dodržanie podmienky „fair practice“ – prebraté ako zvyklosti.	
AMCHAM 	K § 40, ods. 1 a 2: 
Odporúčame požiadavku uvádzania zdroja upraviť priamo v súvislosti s jednotlivými výnimkami a obmedzeniami. 
 	O 	N	Generálna klauzula sa predkladateľovi javí ako vhodnejšia podobne ako pri povinnosti uhradiť odmenu/náhradu odmeny.	
AMCHAM 	K § 40 ods. 3: 
Žiadame, aby sa ustanovenie týkajúce sa pôvodu rozmnoženiny týkalo len vyhotovenia rozmnoženiny pre súkromné účely v zmysle rozhodnutia Súdneho dvora EÚ vo veci ACI Adam, a aby nebolo rozširované na ďalšie zákonné výnimky a obmedzenia nad rozsah únijného práva. 
 	Z 	N	Smernica 2001/29/ES výslovne uvádza „private use“ – súkromné použitie, doterajší výklad smerom k pojmu osobný účel bol zužujúci. 	
AMCHAM 	K § 41 a 49: 
Odporúčame spojiť ustanovenia § 41 a § 49 AZ do jedného ustanovenia. Rozdelenie problematiky odplatnosti do dvoch zdanlivo nesúvisiacich ustanovení považujeme za zmätočné. Navyše § 49 predstavuje jediné ustanovenie, ktoré v rámci sledu zákonných výnimiek a obmedzení v rámci §§ 42 – 64 upravuje niečo iné. 
 	O 	A		
AMCHAM 	K § 41, ods. 2: 
Podľa § 41 ods. 2 nového autorského zákona, patrí autorovi za vytvorenie rozmnoženiny pre súkromnú potrebu a reprografiu náhrada odmeny. Zároveň má byť podľa § 41 ods. 2 základ na výpočet náhrady odmeny a jej výšky určený všeobecne záväzným právnym predpisom vydaným ministerstvom, t.j. vyhláškou alebo výnosom. Aktuálne je náhrada odmeny určená priamo v autorskom zákone. Táto aktuálne platná regulácia sa nám zdá postačujúca a nevidíme dôvod, prečo by základ na výpočet náhrady odmeny mal byť určený podzákonnou normou. Problém vidíme najmä v tom, že vyhláška príp. výnos sú ľahšie meniteľné právne normy ako zákon, čo prirodzene znižuje právnu istotu účastníkov právnych vzťahov. 
 	Z 	A		
AMCHAM 	K § 42-43: 
Žiadame doplniť medzi jednotlivé spôsoby použitia preklad a spracovanie. Opätovne, v rozpore s deklarovanými cieľmi v Legislatívnom zámere k novému autorskému zákonu, nedochádza k modernizácii, ale naopak k zúženiu a rigidnému výkladu výnimiek. Nemožnosť citovať z cudzieho jazyka, nemožno citovať formou parafrázy, či nemožnosť realizovať paródiu a karikatúru bez spracovania diela považujeme za výnimky, ktoré v konečnom dôsledku nebudú slúžiť slobode slova a právu na informácie. 
 	Z 	N	Smernica 2001/29/ES ustanovuje výnimky z jednotlivých práv taxatívne a nie je možné ich rozširovať o ďalšie spôsoby použitia.	
AMCHAM 	K § 61: 
Žiadame zosúladiť text s únijným právom. Navrhovaná úprava mechanicky preberá súčasnú textáciu danej výnimky a nezohľadňuje fakt, že v danom prípade ide o nesprávnu transpozíciu slovenského prekladu smernice. 
 	Z 	A		
AMCHAM 	K § 69, ods. 1 a § 70, ods. 1: 
Žiadame z navrhovaného znenia vymazať pojem „vedome“. Otázka posúdenia úmyslu (priameho/nepriameho) a nedbanlivosti (vedomej/nevedomej) je predmetom iných právnych predpisov, prípadne trestného konania. 
 	Z 	N	Ustanovenie je úplnou transpozíciou smernice 2001/29/ES. Ponechanie slova „vedome“ je kľúčové z  dôvodu, aby sa konanie podľa predmetného ustanovenia nevzťahovalo napr. na    používateľov služby, ktorí by nevedome obchádzali technologické opatrenia alebo odstránili informáciu na správu práv.	
AMCHAM 	K § 76: 
Odporúčame text presunúť do časti o kolektívnej správy. Text nevhodne obmedzuje slobodu zmluvných strán a spôsobuje právnu neistotu. Naopak, v časti o kolektívnej správe, podľa vzoru zákona č. 283/1997 Z. z. môže napomôcť lepšej flexibilite pri stanovení výšky odmeny podľa objektívne stanovených kritérií. 
 	O 	N	Odmena je základnou náležitosťou licenčnej zmluvy. Vzhľadom na cieľ autorského zákona, ktorým je predovšetkým ochrana práv a oprávnených záujmy nositeľov, považuje predkladateľ všeobecnú a na účely tohto zákona jednotnú úpravu  za účelnú. 	
AMCHAM 	K § 82, ods. 1: 
§ 82 ods. 1 nového autorského zákona predstavuje nový inštitút, na základe ktorého je autor oprávnený odstúpiť od platnej licenčnej zmluvy, ktorá by nezodpovedala jeho presvedčeniu a použitím diela by boli závažným spôsobom dotknuté jeho oprávnené záujmy. Záujmy autora ako pôvodcu diela musia byť chránené. Avšak vágnosť a neurčitosť termínu „...ak dielo, ktoré je predmetom licenčnej zmluvy, už nezodpovedá jeho presvedčeniu...“ podľa nášho názoru vytvára priestor pre interpretačné problémy, nakoľko ide o široký a v praxi ťažko aplikovateľný dôvod odstúpenia. Aplikácia odstúpenia od licenčnej zmluvy autorom v dôsledku zmeny presvedčenia môže podstatne narušiť právnu istotu druhej zmluvnej strany. V záujme vyššej právnej istoty účastníkov licenčných zmluvných vzťahov navrhujeme vyššie uvedenú časť „...ak dielo, ktoré je predmetom licenčnej zmluvy, už nezodpovedá jeho presvedčeniu...“ odstrániť a ponechať ako dôvod odstúpenia len druhú časť predmetného ustanovenia, t.j. ak by mali byť závažným spôsobom dotknuté autorove oprávnené záujmy. 

Zároveň navrhujeme, aby ministerstvo v dôvodovej správe, prípadne priamo v zákone uviedlo príkladný výpočet situácií, ktoré spadajú pod tento dôvod odstúpenia od licenčnej zmluvy. Ako príklad uvádzame § 47 ods. 4 terajšieho autorského zákona, ktoré podľa nášho názoru predstavuje jasnejšie definovaný dôvod odstúpenia od licenčnej zmluvy, aj keď v inom kontexte: 
„Autor môže od licenčnej zmluvy na vydanie diela odstúpiť a žiadať vydanie originálu diela, vydanie alebo zničenie odovzdanej rozmnoženiny diela, ak mu nadobúdateľ neumožní vykonať autorskú korektúru jeho diela alebo ak by dielo použil spôsobom znižujúcim jeho hodnotu,...“ 
 	Z 	ČA	Predkladateľ ustanovenie vypustil.	
AMCHAM 	K § 86: 
Odporúčame vypustiť úpravu týkajúcu sa rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy. Takéto riešenie nepovažujeme za potrebné ani vhodné a prepojenie rozšírenej kolektívnej licencie (ECL) s udelením súhlasu na použitie je skôr zmätočné. 
 	O 	N		
AMCHAM 	K § 99, ods. 1: 
Žiadame vynechať z predkladaného znenia pojmy „vlastnícke“ a „obdobné“. Znenie žiadame preformulovať nasledovne: „Osoba, ktorá nadobudla právo užívať rozmnoženinu počítačového programu,...“. 
 	Z 	A		
AMCHAM 	K § 100, ods. 5: 
Žiadame navrhované znenie vypustiť. Alternatívne navrhujeme prijať ustanovenie, na základe ktorého sa upraví možnosť dohody (nie povinnosť) medzi zamestnávateľom a zamestnancom uzavrieť dohodu o dodatočnom vyrovnaní. V právnej praxi ide o úpravu zjavne nevymožiteľnú, subjektívnu a neurčitú. 

Taktiež je potrebné upozorniť, že navrhovaná úprava obligatórneho vyrovnania značne zasahuje do zmluvnej voľnosti obidvoch strán. Absentuje možnosť právo na dodatočné vyrovnanie zmluvne vylúčiť alebo ho zahrnúť do odmeny vyplácanej zamestnávateľom, čo môže na strane zamestnávateľov spôsobiť značnú neistotu ohľadom ich záväzkov voči zamestnancovi aj v prípadoch, keď práve vytvorenie diela (napr. počítačového programu) je samotnou alebo primárnou podstatou pracovného vzťahu a dohoda o určitej mzde je už v čase uzavretia pracovnej zmluvy robená obidvomi stranami s prihliadnutím na to, že výsledkom (kolektívnej) práce môže byť dielo, z ktorého môže mať zamestnávateľ významný prospech a obe zmluvné strany považujú vyplatenú mzdu za adekvátnu odmenu bez ohľadu na potenciálny budúci úžitok z vytvoreného diela. 

Navrhované ustanovenie tiež nehovorí presne o tom aké konkrétne položky sa majú zahŕňať pod pojem „odmena“, nakoľko mzda zahŕňa všetky platby vyplatené zamestnávateľom v súvislosti s daným pracovným vzťahom, vrátane náhrady mzdy a odstupného. 
 	Z 	A		
AMCHAM 	K § 101: 
Odporúčame zjednotiť obchodnoprávnu úpravu zmluvy o dielo s § 101. Prikláňame sa k obchodnoprávnej úprave, v zmysle ktorej môže objednávateľ používať dielo na účel vyplývajúci zo zmluvy (t. j. aj bez licenčnej zmluvy). Túto úpravu považujeme za vhodnejšiu a v praxi dlhodobo zaužívanú, oproti formulácii „použitie spôsobom nevyhnutným na dosiahnutie účelu zmluvy“. Navyše v danom prípade nie je relevantný len spôsob použitia diela, ale napríklad aj rozsah, v akom možno dielo používať, čo však § 101 nezohľadňuje. 
 	O 	A		
AMCHAM 	K § 101, ods. 4: 
Žiadame navrhované znenie vypustiť. Alternatívne navrhujeme ustanovenie doplniť v nasledujúcom znení: „Na počítačový program a kartografické dielo vytvorené celkom alebo sčasti na objednávku sa vzťahujú ustanovenia o zamestnaneckom diele, ak nie je dohodnuté inak. Ustanovenia odsekov 1, 2 a 3 sa neaplikujú na počítačový program a kartografické dielo.“ 

Odôvodnenie: 
Pre účely vylúčenia pochybností o úprave počítačových programov a kartografických diel vytvorených na objednávku navrhujeme doplniť, že sa ustanovenia § 101 ods. 1 až 3 na počítačový program a kartografické dielo neaplikujú a možnosť zmluvných strán dohodnúť sa, že takéto diela nebudú považované za zamestnanecké dielo. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
AMCHAM 	K § 144: 
Odporúčame prepracovať štvrtú časť navrhovaného autorského zákona. Opätovná úprava autorského práva aj s výnimkami a obmedzeniami je zmätočná, a preto odporúčame iné legislatívno-technické riešenie. Odporúčame autorskoprávnu ochranu databáz upraviť v 2. časti Autorského zákona a v 4. časti ponechať len osobitné právo k databáze. 
 	O 	N	Z hľadiska systematiky zákona sa  ponecháva úprava v štvrtej časti spolu s osobitným právom k databáze. 	
ANRTS 	K § 84 ods. 4 
12. § 82 ods. 4 znie: 

„(4) Odstúpenie od licenčnej zmluvy je voči nadobúdateľovi účinné až po tom, čo autor nahradil nadobúdateľovi licencie škodu a ušlý zisk, ktoré mu vzniknú odstúpením od licenčnej zmluvy podľa odseku 1.“ 	Z 	N	Ustanovenie bolo predkladateľom úplne vypustené.	
ANRTS 	K § 82 ods. 5  
§ 82 ods. 5 znie: 

„(5) Ak autor po odstúpení od zmluvy podľa odseku 1 prejaví opätovný záujem, aby bolo jeho dielo použité, je povinný písomne ponúknuť licenciu prednostne pôvodnému nadobúdateľov licenciei. Ak pôvodný nadobúdateľ licencie vo vymedzenej lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako jeden mesiac, neprejaví záujem o opätovné nadobudnutie licencie, je autor oprávnený za rovnakých podmienok ponúknuť nadobudnutie licencie tretej osobe.“ 	Z 	N	Ustanovenie bolo predkladateľom úplne vypustené.	
ANRTS 	K § 83 
Navrhujeme vypustiť. Zavedenie tohto inštitútu nie je vhodné ani potrebné. Môže negatívne zasiahnuť do existujúcich právnych vzťahov. 	Z 	N	Ustanovenie bolo preformulované avšak ostáva zachované. 	
ANRTS 	K § 94 a súv 
Uvedené ustanovenie v spojení s nasledovnými ustanoveniami § 96 a § 127 až § 129 je nekonzistentné a terminologicky nesúrodé. Nie je jasné kedy niekto je výrobcom AVD a kedy výrobcom záznamu, resp. jeho originálu. Prečo sú práva výrobcu upravené v § 96 vo vzťahu k úprave inštitútov v ustanoveniach § 127 a nasl. návrhu. Máme za to, že navrhovanú koncepciu je potrebné prediskutovať s ohľadom na pragmatické potreby praxe.  	O 	ČA	Ustanovenie bolo čiastzočne preformulované za účelom dosiahnutia súladu pojmov. 	
ANRTS 	K § 95 ods. 1 
V uvodzovacej vete navrhujeme vypustiť text za slovami „tohto diela“.  	O 	A		
ANRTS 	K § 100 ods. 5 
Navrhujeme toto ustanovenie vypustiť.  	O 	A		
ANRTS 	K §101 ods. 4 
Navrhujeme doplniť za slovo „program“ slovo „databázu“. Z praktického hľadiska je aj databáza často vytváraná ako dielo na objednávku a s ohľadom na potreby praxe je lepšie ex lege aplikovať ustanovenia o zamestnaneckom diele. 	O 	A		
ANRTS 	K § 129 
Vkladajú sa nové ods. 4 a 5, ktoré znejú: 

„(4) Odmena za udelenie súhlasu na použitie audiovizuálneho záznamu musí najmenej zodpovedať finančnému prínosu dosiahnutému použitím audiovizuálneho záznamu. 

(5) Použitie audiovizuálneho záznamu alebo jeho časti treťou osobou je bez súhlasu výrobcu audiovizuálneho záznamu zakázané.“ 
 	Z 	ČA	Na odmenu výrobcu sa primerane vzťahujú požiadavky na autorskú odmenu.	
ANRTS 	K § 130 
V ustanovení ide o zrejme nesprávnu referenciu na práva výrobcu zvukového záznamu. 	O 	A		
ANRTS 	K § 138 
Vkladajú sa nové ods. 4 a 5, ktoré znejú: 

„(4) Odmena za udelenie súhlasu na použitie vysielania musí najmenej zodpovedať finančnému prínosu dosiahnutému použitím vysielanie. 

(5) Použitie vysielania alebo jeho časti treťou osobou je bez súhlasu vysielateľa zakázané.“ 
 	Z 	ČA	Na odmenu vysielateľa sa primerane vzťahujú požiadavky na autorskú odmenu.	
ANRTS 	§ 167 ods. 2 písm. c) znie: 
„c) náklady na výkon kolektívnej správy v dvoch po sebe nasledujúcich kalendárnych rokoch presiahli 35 % príjmov z kolektívnej správy práv,“ 
 	O 	N	Vzhľadom na požiadavku čo najväčšej efektívnosti výkonu kolektívnej správy práv sa od  organizácie kolektívnej správy pri dodržaní odbornej starostlivosti vyžaduje aby náklady na výkon kolektívnej správy práv nepresahovali príjmy aj s ohľadom na skutočnosť, že príjmy náležia zastupovaným nositeľom práv. 	
ANRTS 	K § 178 ods. 8  
Uvodzovacia veta znie: 

„Používateľ používa predmety ochrany, ktoré mali byť predmetom zmluvy podľa odseku 1 písm. a) až c) oprávnene, ak podá návrhu na začatie konania podľa odseku 7 do 60 dní odkedy začal predmety ochrany používať, a“ 

Dopĺňa sa písm. c), ktoré znie: 

„c) preukáže organizácii kolektívnej správy iné primerané zabezpečenie splnenia záväzku na zaplatenie peňažných prostriedkov za použitie týchto predmetov ochrany“. 
 	Z 	ČA	Oprávnenie používať predmety ochrany, ktoré mali byť predmetom licenčnej zmluvy,  používateľovi vzniká až okamihom začatia konania o určenie obsahu zmluvy. 

Dopĺňajú sa dva ďalšie spôsoby zabezpečenia splnenia záväzku a to preukázanie splnenia povinnosti používateľom zriadením bankového akreditívu a vinkuláciou peňažných prostriedkov. 	
ANRTS 	K § 179 ods. 2 
Vypúšťajú sa posledné dve vety. Zmluvnú pokutu možno dohodnúť len zmluvou, nie ustanoviť zákonom. 	Z 	A		
ANRTS 	K § 188 ods. 1 
Ods. 1 znie: 

„Organizácia kolektívnej správy je v rozsahu informácií o výkone kolektívnej správy práv, výbere odmien, prerozdelení odmien, vyúčtovaní odmien, vyplatení odmien a o vlastnom hospodárení povinnou osobou podľa osobitného predpisu xx) 

xx) § 2 ods. 4 zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií)“ 
 	O 	N	Povinnosti OKS súvisiace s poskytovaním informácií určuje smernica 2014/26/EÚ o kolektívnej správe práv. Rozsah informácií, ktoré je na základe uvedenej smernice OKS povinná poskytovať je vo vzťahu k prístupu k informáciám dostatočný. 	
ANRTS 	K § 2 ods. 2 
Pôsobnosť zákona je tu definovaná mimoriadne široko. Nereflektuje vzťah autora a diela, ktoré má by použité na území Slovenska. Pôsobnosť sa teda vymedzuje komplexne na osobu a nie len vo vzťahu k použitému predmetu ochrany. 

Navrhujeme upraviť a dopracovať napr. s ohľadom na existujúcu právnu úprav v zákona 618/2003 Z.z 
 	Z 	A		
ANRTS 	§ 2 – Pôsobnosť zákona 
Absentuje vymedzenie pôsobnosti na práva súvisiace s autorským právom. Navrhujeme dopracovať. 	Z 	A		
ANRTS 	K § 3 ods. 1 
V prvej vete sa za slová „práva je“ vkladá slovo „najmä“. Oblasť v ktorej prichádza k tvorbe diel nie je možné vždy taxatívne vymedziť len na oblasť umenia alebo vedy. Mnoho literárnych diel, resp. audiovizuálnych nie nemožno bez ďalšieho jednoznačne podradiť pod oblasť umenia alebo vedy v užšom zmysle 	O 	N	Bernský dohovor a v nadväznosti naň aj ďalšie medzinárodné zmluvy poskytujú autorskoprávnu ochranu len dielam z oblasti literatúry, umenia a vedy.	
ANRTS 	K § 34 v spojení s § 28 
S ohľadom na služby VoD je potrebné lepšie zadefinovať vzťah k sprístupňovaniu a nájmu digitálnej rozmnoženiny. 	O 	A		
ANRTS 	K § 38 ods. 5 
Navrhujeme, aby bola povinnosť vypožičať doplnená aj o povinnosť „sprístupniť“ dielo autorovi. Ide o adekvátnejší inštitút s ohľadom na niektoré diela.  	O 	ČA	Predkladateľ uvedený pojem nahradil pojmom „poskytol“, ktorý pokrýva všetky eventuality.	
ANRTS 	K § 47 
Za slovo „použije“ sa vkladá slovné spojenie „oprávnene rozširované“. Právo vyhotoviť rozmnoženinu pre osobnú potrebu môže fyzickej osobe svedčiť len vo vzťahu k legálne rozširovanému dielu. Ide spresnenie úpravy podľa § 40 ods. 3. 	O 	N	Vzhľadom na spomenutú úpravu § 40 ods. 3 – generálna klauzula, duplicita nie je nutná.	
ANRTS 	K § 60 
Tzv. úradná licencia je formulovaná príliš široko. Uvodzovacia veta znie: 

„Do autorského práva nezasahuje osoba, ktorá bez súhlasu autora a na základe zákona použije vyhotovením rozmnoženiny dielo v nevyhnutnom rozsahu na účel zabezpečenia“ 

Ide o limitáciu použitia diela bez súhlasu autora len takým spôsobom, ktorý zákon pripúšťa je podľa právnych predpisov nevyhnutný na uplatnenie/bránenie práva v prípade sledovania vymedzených legitímnych účelov. V návrhu vymedzenými spôsobmi použitia v praxi nie je možné sledovať vymedzené účely. 
 	Z 	N	Smernica 2001/29/ES stanovuje výnimky z konkrétnych práv.	
ANRTS 	K § 65 ods. 1 písm. i)  
Navrhujeme vypustiť text začínajúci spojením „vo výške....“. Navrhovaná úprava je nepriamou novelou Občianskeho zákonníka. Nie je možné zákonom definovať výšku bezdôvodného obohatenia. Právne predpisy určujú spôsob akým sa vypočíta náhrada škody resp. bezdôvodné obohatenie. Osobitnú kompenzačnú funkciu môže plniť náhrada nemajetkovej ujmy v peniazoch (písm. g). 	Z 	N	Ustanovenie vyplýva z predchádzajúcej právnej úpravy, do ktorej bolo doplnené ako osobitný inštitút zavedený vzhľadom na špecifiká autorského práva. 	
ANRTS 	K § 66 písm. d) 
Navrhujeme vypustiť. Ide o ustanovenie definujúce aktívnu legitimáciu na ochranu materiálnych práv autora. OKS v danom prípade nesvedčí hmotné právo a nie je preto dôvod na vymedzenie jej aktívnej legitimácie. Ak má OKS v mene autora, resp. jeho sukcesorov čokoľvek uplatňovať musí toto byť upravené na inom mieste autorského zákona. 	O 	N	Úprava bola spresnená tak, aby bolo zjavné, že organizácia kolektívnej správy sa uvedených nárokov domáha vo svojom mene a na účet autora.	
ANRTS 	K § 67 
Navrhujeme prepracovať a zosúladiť s právnou úpravou dedenia podľa Občianskeho zákonníka. Nie každá blízka osoba skutočne smrti nadobudne práva autora. Nie je jasné ako by sa riešil konflikt medzi jednotlivými blízkymi osobami, ktorých záujmy by boli odlišné. Nie je jasné čo je profesijná komora alebo právnická osoba združujúca autorov a prečo by práve tieto subjekty mali podľa ľubovôle realizovať ochranu práv tretích osôb bez nevyhnutnosti existencie akéhokoľvek vzťahu. 	O 	ČA	Do výpočtu osôb oprávnených domáhať sa nárokov podľa predmetného ustanovenia sa dopĺňa dedič. 
Dôvodová správa uvádza, že nároku sa môžu domáhať tie profesijné komory, resp.  právnické osoby, ktorých bol autor členom, resp. ktorým bola zverená správa výkonu majetkových práv autora.	
ANRTS 	K § 69 ods.1 
V ods. 1 navrhujeme na konci vety doplniť text „alebo nevyhnutnosť získať súhlas na použitie diel podľa tohto zákona.“ 

 	O 	A		
ANRTS 	K § 69 ods. 2 
V ods. 2 písm. a) navrhujeme na konci vety doplniť text „alebo nevyhnutnosti získať súhlas na použitie diel“. 

V ods. 2 písm. b) navrhujeme za slovo „opatrení“ vložiť text „alebo nevyhnutnosti získať súhlas na použitie diel“. 

V ods. 2 písm. c) navrhujeme na konci vety doplniť text „alebo nevyhnutnosti získať súhlas na použitie diel“. 
 	O 	A		
AZZZ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
CIF 	Všeobecne k predloženému materiálu 
a teda veľmi široký okruh najmä fyzických osôb, ktorých sa nový autorský zákon zásadným spôsobom dotkne a tiež s ohľadom na rozsah oblastí ako aj hospodárskych odvetví, ktorých sa autorskoprávna úprava dotýka, požadujeme od predkladateľa doplniť materiál o explicitnú úpravu inštitútov platného autorského zákona s porovnaním v novej úprave a vysvetlením zmeny a úpravy novej navrhovanej právnej úpravy. 
Odporúčame predkladateľovi, aby uvedeným spôsobom materiál doplnil aj vzhľadom na deklarovaný spôsob úpravy autorského zákona, ako aj množstvo inštitútov používaných v praxi. 
Dovoľujeme si upozorniť, že vzhľadom na spôsob formulácií uvedených v návrhu, nie je možné vyvodiť zámer predkladateľa, či chcel reálne zmeniť a upraviť konkrétny právny vzťah, definíciu alebo práva a povinnosti. 
Z návrhu nie je zrejmé, v čom dochádza k zjednodušeniu a sprehľadneniu povinností podnikateľských subjektov, a teda v čom dôjde aj k zníženiu ich administratívneho zaťaženia. Z návrhu nie je čitateľný ani deklarovaný pozitívny vplyv na digitálnu ekonomiku či rozvoj kreatívneho priemyslu, dovoľujeme si preto požiadať predkladateľa o doplnenie týchto informácií prepracovaním doložky vplyvov. 
Vo všeobecnosti možno uviesť, že nová právna úprava so sebou prinesie zvýšené zaťaženie a požiadavku na zmenu všetkých právnych, resp. zmluvných vzťahov minimálne vo všetkých oblastiach kreatívneho priemyslu, umenia či kultúry. 
Navrhovaná právna úprava teda určite so sebou prinesie negatívny vplyv na výdavky, resp. náklady pre nositeľov práv, ako aj používateľov, najmä vo vzťahu k zmenám v zmluvných vzťahoch. 
Opakovane odporúčame zvážiť, aby sa prípadný rekodifikačný proces autorského zákona zladil s rekodifikáciou občianskeho práva hmotného. 
 	Z 	ČA	Jednotlivé ustanovenia návrhu boli preformulované  v zmysle nasledujúcich pripomienok ku konkrétnym ustanoveniam.	
CIF 	Všeobecne 
Navrhovanú systematiku požadujeme upraviť tak, aby bol návrh zákona prehľadný a zrozumiteľný aj používateľovi, ktorému je určený. Nie je napríklad zrejmé, prečo časť týkajúca sa súborného diela (autorskej databázy) nasleduje až po právach vysielateľa, a nie po autorskej časti a pod. 

Odôvodnenie: Uvedené v texte pripomienky. 
 	O 	ČA	Systematika bola sčasti upravená.	
CIF 	Všeobecne 
Je potrebné zjednotiť používanú terminológiu, aby sa nepoužívala synonymická terminológia, z čoho nie je zrejmé, či ide o odlišný inštitút, subjekt alebo činnosť (napr. nejaká iná fyzická osoba versus autor, porovnaj napr. § 97 ods. 2), resp. o odlišné termíny (napr. účasť na tvorbe versus účasť na vytvorení) a pod. 

Odôvodnenie: Uvedené v texte pripomienky. 
 	O 	A		
CIF 	K niektorým definíciám 
Je potrebné zladiť spôsoby použitia tak, aby boli tiež v súlade s občianskoprávnou terminológiou a nevyvolávali v praxi možnosť dvojznačného výkladu. Napríklad z definície verejné rozširovanie digitálnej rozmnoženiny diela predajom alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva nie je zrejmý súvis s vecou, obdobne nie sú zrejmé definície nájmu a vypožičania digitálnej rozmnoženiny, preto ich navrhujeme zrušiť alebo vztiahnuť len k počítačovým programom a elektronickým databázam, prípadne len k určitým druhom diel. 

Odôvodnenie: Uvedené v texte pripomienky. 
 	Z 	A		
CIF 	K § 1 
V§ 1 sa slová „umeleckého diela, vedeckého diela“ nahrádzajú slovami „literárneho diela, umeleckého diela, vedeckého diela“. 

Odôvodnenie: Ako je zrejmé už aj z vymedzenia počítačového programu, ktorý je literárnym dielom, nie každé dielo pochádza z oblasti vedy alebo umenia, hoci inak niet pochýb, že sa naň bude vzťahovať autorskoprávna ochrana literárneho diela. Rovnako aj ďalšie diela v rámci niektorých literárnych žánrov nebudú prioritne z oblasti umenia alebo vedy, hoci bezpochyby ide o tvorbu v zmysle autorského zákona, a preto sa na ne bude uplatňovať autorskoprávna ochrana, napríklad žurnalistika racionálneho typu. 
 	Z 	ČA	Predkladateľ uvedené pojmy nahradil pojmom „autorské dielo“.	
CIF 	K § 2 
Personálnu a vecnú pôsobnosť zákona je potrebné upraviť tak, aby bolo zrejmé, za akých podmienok sa ochrana poskytuje jednotlivým nositeľom práv. Je legislatívne nedostatočné, ak sa pod všeobecnou pôsobnosťou upravujú len podmienky personálnej pôsobnosti zákona vo vzťahu k ochrane autorských práv, ak z hľadiska vecnej pôsobnosti zákon upravuje aj ďalšie kategórie práv. 
Odôvodnenie: Uvedené v texte pripomienky. 	Z 	A		
CIF 	K § 2 
Pokiaľ ide o navrhované znenie § 2, znenie by malo byť konštruované v súlade s legislatívnymi pravidlami, preto v tejto súvislosti upozorňujeme na legislatívno-technické nedostatky predkladaného znenia: 
Zverejnenie už je prvým oprávneným použitím (§, a teda „prvýkrát zverejnené“ je redundanciou. 
Obsah ustanovenia odseku 1 písm. a) je plne konzumovaný odsekom 2, a preto je ustanovenie tiež nadbytočné. 

Odôvodnenie: Uvedené v texte pripomienky. 
 	O 	A		
CIF 	K § 3 
V § 3 ods. 1 sa slová „z oblasti umenia alebo vedy“ vypúšťajú bez náhrady. 
Odôvodnenie: Ako je zrejmé už aj z vymedzenia počítačového programu, ktorý je literárnym dielom, nie každé dielo pochádza z oblasti vedy alebo umenia, hoci inak niet pochýb, že sa naň bude vzťahovať autorskoprávna ochrana literárneho diela. Rovnako aj ďalšie diela v rámci niektorých literárnych žánrov nebudú prioritne z oblasti umenia alebo vedy, hoci bezpochyby ide o tvorbu v zmysle autorského zákona, a preto sa na ne bude uplatňovať autorskoprávna ochrana, napríklad žurnalistika racionálneho typu.  	Z 	ČA	Predkladateľ zaviedol špeciálnu úpravu vo vzťahu k počítačovým programom a fotografickým dielam, kde sa všetky štandardné pojmové znaky diela neuplatnia.	
CIF 	K § 14 
Prezumpciu autorstva žiadame doplniť o evidencie diel vedené podľa osobitných predpisov, ktorá bude rozhodujúca, ak nemožno nositeľa práv určiť podľa odseku 2. 

Odôvodnenie: S ohľadom na zásadu formálnej publicity, ktorá sa vo vzťahu k evidenciám diel a iných predmetov ochrany v SR uplatňuje (napr. evidencia zvukových záznamov hudobných diel a slovesných), nie je dôvod, prečo by sa nemohla uplatniť domnienka autorstva vo vzťahu podľa zápisu v tejto evidencii, ak nie je z rôznych príčin možné určiť nositeľa práv podľa uvedenia na diele (napr. záznam diela je v tej časti poškodený, originál diela je úplne zničený a pod.). 
 	Z 	N	Spomínaná dobrovoľná evidencia slúži na odlišnú účel. Navyše v prípade rozporov v evidencii by bolo potrebné jednu z nich preferovať ako určujúcu.	
CIF 	K § 34 v spojení s § 28  
S ohľadom na služby VoD je potrebné lepšie zadefinovať vzťah k sprístupňovaniu a nájmu digitálnej rozmnoženiny.  	O 	A		
CIF 	K § 36 
V § 36 ods. 3 sa na konci pripájajú slová „okrem práva autora na primeranú odmenu za nájom a vypožičanie (§ 28 ods. 5) a práva na odmenu pri ďalšom predaji originálu diela výtvarného umenia (§ 35).“. 

Odôvodnenie: Zmysel prevodu výkonu spočíva v prevode výkonu k exkluzívnym právam, a nie k remuneračným právam tak, ako to o. i. vyplýva z ustanovenia § 111 ods. 3. 
 	Z 	N	Úprava prevodu práv bola na základe pripomienok iných subjektov vypustená.	
CIF 	K § 36 
V § 36 ods. 4 sa druhá veta mení a znie: „Ak spoluautor nemá dedičov, jeho podiel pripadá ostatným spoluautorom.“. 

Odôvodnenie: Predkladateľom navrhované znenie je mätúce a nedôvodne znevýhodňuje skupinu dedičov. Navyše vytvára právnu neistotu aj vo vzťahu k používateľom diela, keďže nie je zrejmé, akým spôsobom používateľ získa súhlas na použitie diela, ak počas života nedošlo k dohode o nakladaní so spoluautorským dielom, a teda podiel po zomrelom spoluautorovi tak bude „spočívať“. 
 	Z 	A		
CIF 	K § 38 ods. 5  
Navrhujeme, aby bola povinnosť vypožičať doplnená aj o povinnosť „sprístupniť“ dielo autorovi. Ide o adekvátnejší inštitút s ohľadom na niektoré diela. 	O 	ČA	Predkladateľ uvedený pojem nahradil pojmom „poskytol“, ktorý pokrýva všetky eventuality.	
CIF 	K § 47 
Za slovo „použije“ sa vkladá slovné spojenie „oprávnene rozširované“. Právo vyhotoviť rozmnoženinu pre osobnú potrebu môže fyzickej osobe svedčiť len vo vzťahu k legálne rozširovanému dielu. Ide spresnenie úpravy podľa § 40 ods. 3.  	O 	N	Vzhľadom na spomenutú úpravu § 40 ods. 3 – generálna klauzula, duplicita nie je nutná.	
CIF 	K § 60  
Tzv. úradná licencia je formulovaná príliš široko. Uvodzovacia veta znie: 

„Do autorského práva nezasahuje osoba, ktorá bez súhlasu autora a na základe zákona použije vyhotovením rozmnoženiny dielo v nevyhnutnom rozsahu na účel zabezpečenia“ 

Ide o limitáciu použitia diela bez súhlasu autora len takým spôsobom, ktorý zákon pripúšťa je podľa právnych predpisov nevyhnutný na uplatnenie/bránenie práva v prípade sledovania vymedzených legitímnych účelov. V návrhu vymedzenými spôsobmi použitia v praxi nie je možné sledovať vymedzené účely. 

 	Z 	N	Smernica 2001/29/ES stanovuje výnimky z konkrétnych práv.	
CIF 	K § 65 ods. 1 písm. i)  
Navrhujeme vypustiť text začínajúci spojením „vo výške....“. 

Navrhovaná úprava je nepriamou novelou Občianskeho zákonníka. Nie je možné zákonom definovať výšku bezdôvodného obohatenia. Právne predpisy určujú spôsob akým sa vypočíta náhrada škody resp. bezdôvodné obohatenie. Osobitnú kompenzačnú funkciu môže plniť náhrada nemajetkovej ujmy v peniazoch (písm. g). 
 	Z 	N	Ustanovenie vyplýva z predchádzajúcej právnej úpravy, do ktorej bolo doplnené ako osobitný inštitút zavedený vzhľadom na špecifiká autorského práva.
	
CIF 	K § 66 písm. d)  
Navrhujeme vypustiť. Ide o ustanovenie definujúce aktívnu legitimáciu na ochranu materiálnych práv autora. OKS v danom prípade nesvedčí hmotné právo a nie je preto dôvod na vymedzenie jej aktívnej legitimácie. Ak má OKS v mene autora, resp. jeho sukcesorov čokoľvek uplatňovať musí toto byť upravené na inom mieste autorského zákona.  	O 	N	Úprava bola spresnená tak, aby bolo zjavné, že organizácia kolektívnej správy sa uvedených nárokov domáha vo svojom mene a na účet autora.	
CIF 	K § 67  
Navrhujeme prepracovať a zosúladiť s právnou úpravou dedenia podľa Občianskeho zákonníka. Nie každá blízka osoba skutočne smrti nadobudne práva autora. Nie je jasné ako by sa riešil konflikt medzi jednotlivými blízkymi osobami, ktorých záujmy by boli odlišné. Nie je jasné čo je profesijná komora alebo právnická osoba združujúca autorov a prečo by práve tieto subjekty mali podľa ľubovôle realizovať ochranu práv tretích osôb bez nevyhnutnosti existencie akéhokoľvek vzťahu.  	O 	ČA	Do výpočtu osôb oprávnených domáhať sa nárokov podľa predmetného ustanovenia sa dopĺňa dedič. 
Dôvodová správa uvádza, že nároku sa môžu domáhať tie profesijné komory, resp.  právnické osoby, ktorých bol autor členom, resp. ktorým bola zverená správa výkonu majetkových práv autora.	
CIF 	K § 69 ods.1  
V ods. 1 navrhujeme na konci vety doplniť text „alebo nevyhnutnosť získať súhlas na použitie diel podľa tohto zákona.“  	O 	A		
CIF 	K § 69 ods. 2  
V ods. 2 písm. a) navrhujeme na konci vety doplniť text „alebo nevyhnutnosti získať súhlas na použitie diel“. 

V ods. 2 písm. b) navrhujeme za slovo „opatrení“ vložiť text „alebo nevyhnutnosti získať súhlas na použitie diel“. 

V ods. 2 písm. c) navrhujeme na konci vety doplniť text „alebo nevyhnutnosti získať súhlas na použitie diel“. 
 	O 	A		
CIF 	K § 82 ods. 5  
§ 82 ods. 5 znie: 

„(5) Ak autor po odstúpení od zmluvy podľa odseku 1 prejaví opätovný záujem, aby bolo jeho dielo použité, je povinný písomne ponúknuť licenciu prednostne pôvodnému nadobúdateľov licenciei. Ak pôvodný nadobúdateľ licencie vo vymedzenej lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako jeden mesiac, neprejaví záujem o opätovné nadobudnutie licencie, je autor oprávnený za rovnakých podmienok ponúknuť nadobudnutie licencie tretej osobe.“ 
 	O 	N	Ustanovenie bolo predkladateľom úplne vypustené.	
CIF 	K § 83  
Navrhujeme vypustiť. Zavedenie tohto inštitútu nie je vhodné ani potrebné. Môže negatívne zasiahnuť do existujúcich právnych vzťahov.  	O 	N	Ustanovenie bolo preformulované avšak ostáva zachované.	
CIF 	K § 82 ods. 4  
§ 82 ods. 4 znie: 

„(4) Odstúpenie od licenčnej zmluvy je voči nadobúdateľovi účinné až po tom, čo autor nahradil nadobúdateľovi licencie škodu a ušlý zisk, ktoré mu vzniknú odstúpením od licenčnej zmluvy podľa odseku 1.“. 
 	O 	N	Ustanovenie bolo predkladateľom úplne vypustené.	
CIF 	K § 91  
V § 91 ods. 1 sa v prvej vete za slovami „k dielu“ vkladá čiarka a slová „ak tento zákon neustanovuje inak“. 

Odôvodnenie: Ustanovenie sa navrhuje upraviť v nadväznosti na pripomienku k § 36 a znenie § 111 ods. 3 s poukazom na § 114. 
 	Z 	N	Úprava prevodu práv bola na základe pripomienok iných subjektov vypustená.	
CIF 	K § 93  
V § 93 ods. 2 sa slová „a ďalšie fyzické osoby, ktoré sa tvorivo podieľali na jeho vzniku“ nahrádzajú bodkočiarkou a slovami: „iná fyzická osoba sa považuje za autora audiovizuálneho diela, len ak sa na jeho vytvorení podieľala vlastnou tvorivou duševnou činnosťou vo väčšej ako minimálnej miere.“. 

Odôvodnenie: Ustanovenie je jazykovo zmätočné s ohľadom na podraďovaciu vetu, keďže nie je zrejmé, či ide o fikciu autorstva a dodatok alebo o rozvitú podmienku autorstva. Navyše z praktického hľadiska je neúnosné, aby autorstvo bolo priznané každému členovi štábu, aj keď jeho tvorivý podiel je odrazom technickej zručnosti, a nie výlučne duševnej tvorivej činnosti.  	O 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované v tom zmysle, že za autora audiovizuálneho diela sa považuje aj iná fyzická osoba, len ak sa na vytvorení audiovizuálneho diela podieľala vlastnou tvorivou duševnou činnosťou.	
CIF 	K § 94  
Uvedené ustanovenie v spojení s nasledovnými ustanoveniami § 96 a § 127 až § 129 je nekonzistentné a terminologicky nesúrodé. Nie je jasné kedy niekto je výrobcom AVD a kedy výrobcom záznamu, resp. jeho originálu. Prečo sú práva výrobcu upravené v § 96 vo vzťahu k úprave inštitútov v ustanoveniach § 127 a nasl. návrhu. Máme za to, že navrhovanú koncepciu je potrebné prediskutovať s ohľadom na pragmatické potreby praxe.  	O 	ČA	Ustanovenie bolo čiastočne preformulované za účelom dosiahnutia súladu pojmov.	
CIF 	K § 95 ods. 1  
V uvodzovacej vete navrhujeme vypustiť text za slovami „tohto diela“.  	O 	A		
CIF 	K § 96 
V § 96 sa odsek 2 mení a znie takto: „(2) Ak výrobca originálu audiovizuálneho diela vykonáva majetkové práva autorov k audiovizuálnemu dielu podľa odseku 1, platí, že získal aj výhradnú licenciu v neobmedzenom rozsahu a na celý čas trvania majetkových práv na použitie audiovizuálneho diela alebo jeho časti v znení pôvodnom, dabovanom alebo doplnenom o titulky, a to s možnosťou udelenia sublicencie na použitie audiovizuálneho diela alebo postúpenia licencie.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. Zároveň sa navrhuje ustanovenie zahrnuté v písmene b) osamostatniť a špecifikovať tak, ako uvádzame v ďalšej pripomienke. 	Z 	A		
CIF 	K § 96 
V § 96 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: „(3) Ak si autor s výrobcom originálu audiovizuálneho diela, ktorý vykonáva majetkové práva autorov k audiovizuálnemu dielu podľa odseku 1, nedohodol odmenu za vytvorenie audiovizuálneho diela a odmenu alebo spôsob jej určenia osobitne za jednotlivé použitie audiovizuálneho diela a ani nevyhlásil, že na takej odmene, niektorej jej časti alebo jej určení netrvá, platí, že sa s týmto výrobcom originálu audiovizuálneho diela dohodol na odmene za vytvorenie audiovizuálneho diela, ktorá je obvyklá v čase získania písomného súhlasu podľa odseku 1 a na odmene za použitie diela, ktorá je s obvyklá v čase použitia audiovizuálneho diela v závislosti od spôsobu jeho použitia; ustanovenie § 76 ods. 1 sa použije primerane.“. 
Odôvodnenie: Ustanovenie sa špecifikuje tak, aby bolo zrejmé, ako sa určí odmena autora v prípade neexistujúcej dohody.  	Z 	ČA	Ustanovenie bolo čiastočne preformulované tak, že bola doplnená výnosová odmena pre autora audiovizuálneho diela.	
CIF 	K § 97 
V § 97 ods. 2 sa slovo „jedinečným“ vypúšťa bez náhrady. 

Odôvodnenie: V prípade počítačového programu stačí, ak je pôvodný v tom zmysle, že je vytvorený vlastnou tvorivou duševnou činnosťou autora, iné kritérium sa nevyžaduje. 
 	O 	A		
CIF 	K § 100 ods. 5  
Navrhujeme toto ustanovenie vypustiť.  	O 	A		
CIF 	K § 101 ods. 4  
Navrhujeme doplniť za slovo „program“ slovo „databázu“. Z praktického hľadiska je aj databáza často vytváraná ako dielo na objednávku a s ohľadom na potreby praxe je lepšie ex lege aplikovať ustanovenia o zamestnaneckom diele.  	O 	A		
CIF 	K § 107 
V § 107 navrhujeme znenie odseku 3 upraviť terminologicky tak, aby zohľadňovalo kolektívne podané výkony a „kolektívneho zástupcu“, keďže ide vždy o kolektív výkonných umelcov podávajúcich súčasne viacero umeleckých výkonov, a nie o spoločný výkon v zmysle § 102 (spoločné dielo). 

Odôvodnenie: Úpravou navrhujeme odstrániť dvojznačnosť právnej úpravy a jej interpretačné riziká. 
 	O 	A		
CIF 	K § 129 
V § 129 ods. 2 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a pripája sa písmeno d), ktoré znie: „verejné vykonanie audiovizuálneho záznamu; verejným vykonaním audiovizuálneho záznamu je predvedenie obrazov audiovizuálneho záznamu po sebe za súčasného predvedenia zvukov sprevádzajúcich tieto obrazy; takéto predvedenie audiovizuálneho záznamu sa nepovažuje za verejný prenos.“. 
Odôvodnenie: Neexistuje dôvod, prečo by sa rozsah výlučných práv výrobcu audiovizuálneho záznamu mal oproti súčasnému právnemu stavu zúžiť. 	Z 	A		
CIF 	K § 129  
Vkladajú sa nové ods. 4 a 5, ktoré znejú: 

„(4) Odmena za udelenie súhlasu na použitie audiovizuálneho záznamu musí najmenej zodpovedať finančnému prínosu dosiahnutému použitím audiovizuálneho záznamu. 

(5) Použitie audiovizuálneho záznamu alebo jeho časti treťou osobou je bez súhlasu výrobcu audiovizuálneho záznamu zakázané.“ 
 	Z 	ČA	Na odmenu výrobcu sa primerane vzťahujú požiadavky na autorskú odmenu.	
CIF 	K § 130  
V ustanovení ide o zrejme nesprávnu referenciu na práva výrobcu zvukového záznamu.  	O 	A		
CIF 	K § 147  
V § 147 ods. 2 sa na konci uvádzacej vety pripája slovo „najmä“ a v písmene c) sa bez náhrady vypúšťajú bodkočiarka a slová za bodkočiarkou. 

Odôvodnenie: Neexistuje dôvod, prečo by rozsah práv autora súborného diela mal byť užší ako rozsah práv autora diela. 
 	Z 	A	Ustanovenie preformulované.	
CIF 	K § 167  
§ 167 ods. 2 písm. c) znie: 
„c) náklady na výkon kolektívnej správy v dvoch po sebe nasledujúcich kalendárnych rokoch presiahli 35 % príjmov z kolektívnej správy práv,“. 	O 	N	Vzhľadom na požiadavku čo najväčšej efektívnosti výkonu kolektívnej správy práv sa od  organizácie kolektívnej správy pri dodržaní odbornej starostlivosti vyžaduje aby náklady na výkon kolektívnej správy práv nepresahovali príjmy aj s ohľadom na skutočnosť, že príjmy náležia zastupovaným nositeľom práv.	
CIF 	K § 167 
Vo vzťahu k § 167 ods. 2 písm. d) a v tejto súvislosti aj odsekom 3 a 4 požadujeme upraviť predmetné ustanovenia takým spôsobom, aby boli kompatibilné so správnym poriadkom a zásadami, na ktorých je správne trestanie založené. Zároveň žiadame upraviť subjektívnu a objektívnu lehotu, v ktorej je správny orgán oprávnený vyvodiť administratívnu zodpovednosť. 

Odôvodnenie: Predmetné ustanovenia sa priečia princípu právnej istoty, sú v navrhovanej forme takmer nevykonateľné a bez lehôt navyše zakladajú ústavný rozpor. Navyše uvádzajú do neistoty aj nositeľov, keďže správa ich práv môže byť ohrozená aj bezvýznamným porušením povinnosti správcu. Konštrukcia zániku oprávnenia vytvára aj právnu neistotu, pokiaľ ide o používateľov a uzatvorené zmluvné vzťahy, ktorá je umocnená aj neistotou, či oprávnenie skutočne aj zaniklo. 
 	O 	A		
CIF 	K § 169  
V § 93 ods. 2 sa vypúšťa posledná veta bez náhrady. 

Odôvodnenie: Zodpovednosť za administratívnoprávny delikt zaniká uplynutím zákonnej lehoty, ktorá je prekluzívna a nie premlčacia. Pri analógii iuris je potrebné zohľadniť zákon o priestupkoch (priestupkové konanie). Predkladateľom navrhované znenie nemožno považovať za ústavne konformné, a to tak s ohľadom na zásady právnej istoty, ako aj na zásadu spravodlivého procesu. Navyše týmto spôsobom nedôvodne a neprimerane zneisťuje aj právne postavenie tretích osôb, ktoré nadobudli práva v dobrej viere (používatelia) a nositeľov. 

 	Z 	A		
CIF 	K § 169 
V § 169 ods. 6 požadujeme jasným spôsobom určiť subjektívnu a objektívnu lehotu pre správny orgán, v ktorej možno vyvodiť administratívnu zodpovednosť za správny delikt podľa § 169 ods. 5. 

Odôvodnenie: Zodpovednosť za administratívnoprávny delikt zaniká uplynutím zákonnej lehoty, ktorá je prekluzívna a nie premlčacia. Pri analógii iuris je potrebné zohľadniť zákon o priestupkoch (priestupkové konanie). Predkladateľom navrhované znenie nemožno považovať za ústavne konformné. Ustanovenie tiež vykazuje rozpor so zásadami správneho konania, ako aj zásadami, ktoré sa v správnom trestaní uplatňujú v nadväznosti na príslušné odporúčania Rady Európy. 
 	Z 	A		
CIF 	K § 169 
V § 169 ods. 6 požadujeme jasným spôsobom určiť objektívnu lehotu, v ktorej možno uložiť poriadkovú pokutu za poriadkový správny delikt podľa § 169 ods. 5. 

Odôvodnenie: Zodpovednosť za administratívnoprávny delikt zaniká uplynutím zákonnej lehoty, ktorá je prekluzívna a nie premlčacia. Pri analógii iuris je potrebné zohľadniť zákon o priestupkoch (priestupkové konanie). Predkladateľom navrhované znenie nemožno považovať za ústavne konformné. Ustanovenie tiež vykazuje rozpor so zásadami správneho konania, ako aj zásadami, ktoré sa v správnom trestaní uplatňujú v nadväznosti na príslušné odporúčania Rady Európy. 
 	Z 	A		
CIF 	K § 178 ods. 8  
Uvodzovacia veta znie: 

„Používateľ používa predmety ochrany, ktoré mali byť predmetom zmluvy podľa odseku 1 písm. a) až c) oprávnene, ak podá návrhu na začatie konania podľa odseku 7 do 60 dní odkedy začal predmety ochrany používať, a“. 
 	Z 	ČA	Oprávnenie používať predmety ochrany, ktoré mali byť predmetom licenčnej zmluvy,  používateľovi vzniká až okamihom začatia konania o určenie obsahu zmluvy. 

CIF 	K § 178  
V § 178 sa odsek 8 dopĺňa písmenom c), ktoré znie: „c) sa dohodne s organizáciou kolektívnej správy na primeranom zabezpečení splnenia záväzku na zaplatenie peňažných prostriedkov za použitie týchto predmetov ochrany alebo preukáže organizácii kolektívnej správy primerané zabezpečenie splnenia takého záväzku inak ako podľa písmena b).“. 

Odôvodnenie: Banková záruka nie je jedinou možnou formou zabezpečenia záväzku (pohľadávky). Nie je dôvodné, aby sa obmedzilo použitie iných zabezpečovacích prostriedkov, ak poskytujú organizácii kolektívnej správy rovnakú alebo primeranú mieru istoty a tiež nie je dôvodné, aby sa obmedzovala autonómia vôle, pokiaľ ide o dohodu medzi OKS a používateľom. 
 	Z 	ČA	Dopĺňajú sa dva ďalšie spôsoby zabezpečenia splnenia záväzku a to preukázanie splnenia povinnosti používateľom zriadením bankového akreditívu a vinkuláciou peňažných prostriedkov.	
CIF 	K § 179  
V § 179 ods. 2 sa druhá veta a tretia veta vypúšťajú bez náhrady. 

Odôvodnenie: Organizácia poškodená opomenutím informačnej povinnosti používateľom sa môže zahojiť v rámci nároku zo zodpovednosti za škodu. Zmluvná pokuta, a to aj keď je ustanovená ako penále, je rýdzo zmluvným inštitútom. V súkromnoprávnych mimoobchodných vzťahoch má navyše povahu kompenzácie, preto zákonne prezumovaný súbeh náhrady škody s nárokom na pokutu je nielen neprimeraným zásahom do autonómie vôle zmluvných strán, ale v zásade aj nepriamou novelou Občianskeho zákonníka. 
 	Z 	A		
CIF 	K § 188 ods. 1  
V § 188 odsek 1 znie: 

„Organizácia kolektívnej správy je v rozsahu informácií o výkone kolektívnej správy práv, výbere odmien, prerozdelení odmien, vyúčtovaní odmien, vyplatení odmien a o vlastnom hospodárení povinnou osobou podľa osobitného predpisu xx) 

xx) § 2 ods. 4 zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií)“. 
 	Z 	N	Povinnosti OKS súvisiace s poskytovaním informácií určuje smernica 2014/26/EÚ o kolektívnej správe práv. Rozsah informácií, ktoré je na základe uvedenej smernice OKS povinná poskytovať je vo vzťahu k prístupu k informáciám dostatočný	
CIF 	K § 200 
V § 200 sa odsek 1 mení a znie takto: „(1) Na výkon dohľadu, na konanie o udelení, zmene alebo odňatí oprávnenia a na evidenciu organizácií kolektívnej správy práv podľa piatej časti tohto zákona sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní. 32)“. 

Odôvodnenie: Predkladateľom navrhnuté ustanovenie je mätúce a nedostatočné. Taxatívny výpočet neobsahuje napríklad ustanovenia o žiadostiach, ktoré sú návrhom na začatie správneho konania, a preto sa na ne subsidiárne musí vzťahovať správny poriadok, naopak obsahuje povinnosti OKS (napr. § 166 ods. 2), ktoré nemajú procesný, ale hmotnoprávny charakter a pod. 

 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
CIF 	K § 201  
V § 201 sa na konci odseku 1 pripája bodkočiarka a tieto slová „podľa doterajších predpisov sa posudzujú aj zmluvne nadobudnuté práva, pokiaľ ide o ich obsah, rozsah a spôsob výkonu, z licenčných zmlúv a iných zmlúv, ktoré boli uzatvorené podľa doterajších predpisov pred 1. januárom 2016 alebo aj po 31. decembri 2015, pokiaľ bol návrh na uzavretie takejto zmluvy doručený osobe, ktorej je určený, pred 1. januárom 2016.“. 

Odôvodnenie: S ohľadom na početné zmeny názvoslovia, ale aj obsahový posun pri niektorých spôsoboch použitia je nevyhnutné, aby sa zaručila stabilita existujúcich zmluvných vzťahov a prebiehajúcich kontraktačných procesov a aby neboli ohrozené práva, ktoré nadobudli tretie osoby v dobrej viere. 
 	O 	A		
CIF 	K § 201  
V § 201 sa odsek 3 mení a znie takto: „(3) Oprávnenia na výkon kolektívnej správy práv udelené podľa doterajších predpisov sa považujú za oprávnenia na výkon kolektívnej správy práv podľa tohto zákona; ministerstvo uvedie tieto oprávnenia do súladu s ustanoveniami tohto zákona do 10. apríla 2016 a v rovnakom termíne doručí príslušným organizáciám kolektívnej správy práv oprávnenia v úplnom znení tak, ako vyplýva zo zmien vykonaných v nich podľa doterajších predpisov a z úprav vykonaných na ich zosúladenie s ustanoveniami tohto zákona.“. 
Odôvodnenie: Predkladateľom navrhovaná právna úprava vykazuje ústavný rozpor, a to v súvislosti s právnou istotou a princípom legitímnych očakávaní. Na zánik legálne udelených oprávnení neexistuje legitímny a ústavne konformný dôvod. Predkladateľ navyše nedôvodne ohrozuje stabilitu existujúcich zmluvných vzťahov. Právna úprava navyše žiadnym spôsobom nereflektuje ochranu práv tretích osôb nadobudnutých v dobrej viere. Zmluvne zaviazaní používatelia predmetov ochrany i zastupovaní nositelia práv sú vystavení bezdôvodnému a neprimeranému riziku.  	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované s ohľadom na požiadavky smernice 2014/26/EÚ kladené na organizácie kolektívnej správy, ktoré majú byť v zosúladené v lehote na transpozíciu smernice.  	
CIF 	K § 201  
V § 201 sa na konci pripája odsek 8, ktorý znie: „(8) Autorské práva priznané podľa tohto zákona hlavnému kameramanovi audiovizuálneho diela nemožno hlavnému kameramanovi priznať vo vzťahu k audiovizuálnemu dielu, s ktorého vytvorením alebo výrobou sa začalo pred 1. januárom 2016, a to ani keď sa také audiovizuálne dielo dokončilo po 1. januári 2016, ak tento hlavný kameraman nebol autorom alebo spoluautorom tohto audiovizuálneho diela podľa doterajších predpisov, a to do času pokiaľ sa nepreukáže opak.“. 

Odôvodnenie: Predkladateľ rozširuje súčasnú fikciu autorstva v prípade audiovizuálneho diela o hlavného kameramana, avšak bez toho, aby zohľadnil existujúce zmluvné vzťahy a faktický stav, keď nie každý hlavný kameraman každého existujúceho alebo pripravovaného audiovizuálneho diela je alebo bude autorom v zmysle jeho tvorivého podielu na audiovizuálnom diele. Ustanovenie odseku 5 to pritom nerieši. 
 	Z 	N	Hlavný kameraman sa vypúšťa z ustanovení návrhu zákona o autoroch audiovizuálnom diela.	
CIF 	K § 201 
V § 201 sa na konci pripája ďalší odsek, ktorý znie: „(XX) Vo vzťahu k licenčným zmluvám, ktoré boli uzatvorené podľa doterajších predpisov pred 1. januárom 2016 alebo aj po 31. decembri 2015, pokiaľ bol pred 1. januárom 2016 doručený návrh na uzavretie takejto zmluvy osobe, ktorej je určený, vznikne právo autora odstúpiť od zmluvy podľa § 82 alebo § 83 tohto zákona, len ak sa na ňom zmluvné strany výslovne dohodnú.“. 

Odôvodnenie: Návrhom sa rieši situácia, na ktorú zmluvné strany uzatvárajúce licenčnú zmluvu nemohli pomyslieť a zohľadňuje sa ním princíp ochrany práv tretích osôb nadobudnutých v dobrej viere, najmä v súvislosti so sublicenčnými zmluvami. 
 	Z 	A		
CIF 	K § 201 
V § 201 sa na konci pripája ďalší odsek, ktorý znie: „(XY) Povinnosť využiť výhradnú licenciu podľa § 77 ods. 6 tohto zákona nadobúdateľ nemá vo vzťahu k licenčným zmluvám, ktoré boli uzatvorené podľa doterajších predpisov pred 1. januárom 2016 alebo aj po 31. decembri 2015, pokiaľ bol pred 1. januárom 2016 doručený návrh na uzavretie takejto zmluvy osobe, ktorej je určený, ibaže sa k tejto povinnosti výslovne zaviazal takou zmluvou.“ 

Odôvodnenie: Návrh rieši situáciu, na ktorú zmluvné strany pri uzatvorení licenčnej zmluvy nemohli pomyslieť, keďže doterajšia právna úprava neukladala zmluvným stranám dohodnúť sa o povinnosti použiť dielo. 
 	Z 	A		
GP SR 	1. K § 3 
V § 3 navrhujeme uviesť definíciu vedeckého diela, pretože podľa § 1 návrhu zákona predmetom úpravy sú aj vzťahy, ktoré vznikajú v súvislosti s vytvorením a použitím vedeckého diela ako osobitného druhu diela. 
 	O 	N	Predkladateľ definíciu vedeckého diela nepovažuje za potrebné, nakoľko ani v doterajšej právnej úprave nebola definícia vedeckého diela obsiahnutá, podobne ako ani diela umeleckého alebo literárneho.	
GP SR 	2. K § 3 
S poukazom na ustanovenia § 97 až 99 odporúčame do § 3 doplniť ako druh autorského diela aj počítačový program. 
 	O 	N	Počítačový program nie je v zmysle Bernského dohovoru dielom, len sa na neho primerane vzťahuje ochrana, aká sa poskytuje literárnemu dielu. To je zohľadnené v osobitnej časti AZ o počítačovom programe. 	
GP SR 	3. K § 16 ods. 1 
S prihliadnutím na znenie § 3 ods. 1 odporúčame v § 16 ods. 1 za slovo „tvorivou“ vložiť slovo „duševnou“. 
 	O 	ČA	Z dôvodu duplicity sa pojmový znak uvádza už len v § 3 ods. 1. 	
GP SR 	4. K § 23 
Vzhľadom na navrhovanú úpravu osobnostných práv (§ 19 až 22) odporúčame jednoznačnejšie upraviť, čo môže byť obsahom súhlasu autora so zásahom do jeho osobnostných práv. 
 	O 	N	Predkladateľ to nepovažuje za potrebné, nakoľko ani v doterajšej právnej úprave (v Občianskom zákonníku pri všeobecných osobnostných právach)  absentovala podrobnejšia úprava a nespôsobovalo to nejednoznačnosť.	
GP SR 	5. K § 43 
Podľa čl. 6 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky odporúčame vymedziť pojmy „karikatúra“, „paródia“ a „pastiš“. 
 	O 	N	Predkladateľ definície nepovažuje za potrebné, nakoľko sú v pojmy karikatúra a paródia zaužívané v praxi. Relatívne novší pojem pastiš je vysvetlený v dôvodovej správe.	
GP SR 	6. K § 44 ods. 1 
S poukazom na § 2 ods. 1 návrhu zákona odporúčame za slovo „použije“ vložiť slovo „oprávnene“. 
 	O 	ČA	Legálny zdroj rozmnoženiny, ktorá sa použije v rámci výnimky stanovuje generálna klauzula v § 40 ods. 3.	
GP SR 	7. K § 47 
Pojem „súkromná potreba“ odporúčame nahradiť v právnom poriadku ustáleným pojmom „osobná potreba“. 
 	O 	N	Smernica 2001/29/ES výslovne uvádza „private use“ – súkromné použitie, doterajší výklad smerom k pojmu osobný účel bol zužujúci. Dôvodová správa spresňuje, že ide aj o osoby spojené príbuzenskými alebo spoločenskými vzťahmi.	
GP SR 	8. K § 52 
Zo znenia ustanovenia § 52 a ani z dôvodovej správy nie je zrejmé, že návrh zákona zohľadnil znenie Zmluvy Svetovej organizácie duševného vlastníctva (WIPO) o uľahčení prístupu k zverejneným dielam pre nevidiace osoby, osoby so zrakovým postihnutím alebo osoby s inými poruchami čítania prijatej v Marakéši 27. júna 2013. 

Táto zmluva reaguje na potrebu zabezpečiť dostatok diel a ich kópií v prístupných formátoch pre takto zdravotne postihnuté osoby. 
 	O 	N	Tzv. Marakéšska zmluva nie je zatiaľ platná ani účinná. SR k nej ešte nepristúpila. 	
GP SR 	9. K § 61 ods. 2 
Nie je zrejmé, čo znamená pojem „samostatný hospodársky význam“. 
 	O 	A	 	
GP SR 	10. K § 62 
Slová „Dielo podľa prvej vety“ odporúčame nahradiť slovami „Toto dielo“. 
 	O 	N	Ustanovenie je formulované tak, že dielo musí spĺňať podmienky podľa prvej vety. 	
GP SR 	11. K § 64 
V nadpise odporúčame za slová „výstavy“ a „dražby“ vložiť slová „umeleckého diela“. 
 	O 	N	Nadpis bol na základe pripomienok iných subjektov vypustený bez náhrady.	
GP SR 	12. K § 64 ods. 2 
Odsek 2 odporúčame preformulovať, pretože jeho navrhované znenie je nezrozumiteľné. 
 	O 	N	Ustanovenie reaguje na súčasný nejednoznačný výklad následného použitia propagačných materiálov po skončení výstavy. Dôvodová správa to dostatočne vysvetľuje. 	
GP SR 	13. K § 65 ods. 1 písm. i) 
Z návrhu zákona a ani z jeho dôvodovej správy nie je zrejmý dôvod, prečo vydanie bezdôvodného obohatenia má byť vo výške dvojnásobku odmeny, ktorá je obvyklá za získanie licencie. 

Znenie písmena i) odporúčame upraviť podľa § 451 Občianskeho zákonníka. 
 	O 	N	 Ustanovenie vyplýva z predchádzajúcej právnej úpravy, do ktorej bolo doplnené ako osobitný inštitút zavedený vzhľadom na špecifiká autorského práva.
 	
GP SR 	14. K § 99 ods. 2 písm. a) 
Upozorňujeme, že ak má autor počítačového programu povinnosť strpieť, že oprávnený užívateľ môže bez jeho súhlasu použiť počítačový program podľa § 98 ods. 1, tak oprávnený užívateľ bude môcť použiť počítačový program v celom rozsahu § 98 ods. 1, pričom § 98 ods. 2 určuje, čo je použitím počítačového programu podľa odseku 1. 

Navyše, oprávnenému užívateľovi, podľa § 99 ods. 4 za takéto použitie počítačového programu nevzniká ani povinnosť uhradiť autorovi odmenu. 
 	O 	N	Uvedená úprava reflektuje smernicu o ochrane počítačových programov, ktorá za výnimky z výhradných konaní nevyžaduje náhradu odmeny.	
ITAS 	1. Navrhuje sa zmeniť a doplniť § 41.  
Doplniť úpravu základu na výpočet náhrady odmeny a jej výšky priamo do zákona a vypustiť splnomocnenia na vydanie vykonávajúceho predpisu. 

Z vecného hľadiska by bola zachovaná platná úprava základu a výšky náhrady odmeny. 

Zdôvodnenie: 
Na rozdiel od platného zákona však majú byť základ na výpočet náhrady a jej výška stanovené vo všeobecne záväznom právnom predpise, ktorý vydá ministerstvo. Teraz je sadzba určená ako percento z ceny (pri dovoze tovaru z dovoznej ceny) príslušného tovaru a služby a táto úprava je priamo v zákone. 

Z pohľadu členov ITAS a iných podnikateľov vo vyššie uvedených oblastiach ale aj spotrebiteľov príslušných tovarov a služieb je výška náhrady odmeny, teda sadzba a základ pre jej výpočet, dôležitá. 

Za účelom zvýšenia stability podmienok pre výrobu, predaj, kúpu a užívanie tovarov a služieb, ktoré podliehajú povinnosti platiť náhradu odmeny podľa Autorského zákona, majú členovia ITAS záujem, aby základ a výška tejto náhrady boli aj naďalej upravené v zákone. 

Návrh príslušného vykonávacieho predpisu zákonu v čase pripomienkového konania k návrhu nového Autorského zákona nie je známy. Podľa zákona musí byť v danom prípade za účelom kompletnej informácie predložený Národnej rade Slovenskej republiky spolu s návrhom zákona. 

Vzhľadom na požiadavky na zvýšenie náhrady odmeny komunikované organizáciami kolektívnej správy práv, ktoré náhradu odmeny vyberajú, je z pohľadu povinných osôb v každom prípade potrebné, aby bol návrh novej úpravy základu a výšky náhrady odmeny predložený na pripomienkovanie spolu s návrhom nového Autorského zákona. 

Ako je uvedené vyššie, aby bol začlenený do návrhu zákona ako jeho súčasť alebo predložený aspoň zároveň s návrhom zákona, vo forme finálneho návrhu príslušného vykonávacieho predpisu. 

Ak bude navrhnuté zvýšenie základu alebo výšky náhrady odmeny, doložka vplyvov na podnikateľské prostredie zverejnená predkladateľom nebude zodpovedať skutočnosti. Predkladateľ v nej totiž predpokladal pozitívne vplyvy nového zákona na podnikateľské prostredie. Ak sa zvýši náhrada odmeny, zvýši sa tým z toho plynúca záťaž pre povinné osoby, čo sa môže prejaviť vo vyšších cenách pre spotrebiteľov dotknutých tovarov a služieb. 
 	Z 	A		
ITAS 	Navrhuje sa zmeniť podnadpis pre § 47 až § 60 
Navrhuje sa zmeniť podnadpis pre § 47 až 60 „Použitie na sociálne, kultúrne a úradné účely“ tak, že bude znieť: „Použitie na sociálne, kultúrne, úradné a iné účely“. 

Alternatívne je možná aj iná zmena uvedeného podnadpisu, ktorá odstráni dôvody pripomienky uvedené nižšie. 

Zdôvodnenie: 
Predmetné ustanovenia upravujú skupinu výnimiek a obmedzení majetkových práv autora a iných nositeľov príslušných práv k dielu. 

Do tejto skupiny patrí aj tzv. právo reprografie podľa § 48, právo fyzických a právnických osôb bez súhlasu autora použiť dielo vyhotovením rozmnoženiny prenesením na papier alebo na podobný podklad a túto rozmnoženinu verejne rozširovať predajom alebo iným prevodom vlastníckeho práva k nej. 

Toto právo nemá byť obmedzené na sociálne, kultúrne a úradné účely. Pri navrhnutom znení podnadpisu by pri jeho aplikácii vo vzájomnej súvislosti s § 38 a predmetným § 48 návrhu nového zákona bolo právo reprografie obmedzené. 
 	Z 	ČA	Nadpisy boli primerane upravené. 	
ITAS 	Navrhuje sa v § 49 písm. a) vypustiť slová „dočasne alebo trvalo, samostatne alebo v prepojení s iným technickým zariadením“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhovaná úprava mení všeobecné vymedzenie zariadení, za ktoré sa platí náhrada odmeny. Návrh zákona nedefinuje jasne technické zariadenia, príslušné ustanovenia § 26 a § 48 nie sú celkom terminologicky jednotné. V dôsledku navrhnutého znenia je možné za technické zariadenie, za ktoré sa platí náhrada odmeny, považovať aj príslušenstvo ako myš k osobnému počítaču, USB káble apod. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
ITAS 	Navrhuje sa vypustiť v § 66 písmeno d) 
Zdôvodnenie: 
Podľa návrhu uvedeného ustanovenia sa môže nárokov na ochranu autorského práva domáhať okrem autora aj osoba vykonávajúca kolektívnu správu práv. Osoba vykonávajúca kolektívnu správu práv však nemá práva autora a zastupuje autora len vo vzťahu dielam, nárokom a v rozsahu stanovenom zákonom alebo dohodnutom s autorom. Navrhnutá generálna aktívna legitimácia osoby vykonávajúcej kolektívu správu práva na uplatnenie nárokov na ochranu autorského práva bez ohľadu na to, či dotknuté právo príslušného autora spravuje, je neadekvátna. Okrem iného môže viesť ku kolízii so záujmami autora ohľadne uplatnenia jeho práv. Kompetencia osoby vykonávajúca kolektívnu správu práv zastupovať autora je upravená osobitne v piatej časti návrhu zákona. 
 	Z 	ČA	Úprava bola spresnená tak, aby bolo zjavné, že organizácia kolektívnej správy sa uvedených nárokov domáha vo svojom mene a na účet autora.	
ITAS 	Navrhuje sa v § 67 slová „ktorákoľvek autorovi blízky osoba,17) príslušná profesijná komora alebo príslušná právnická osoba združujúca autorov“ nahradiť slovami „ktorýkoľvek z dedičov“.  
Zdôvodnenie: 
Ustanovenie upravuje okruh osôb legitimovaných na uplatnenie stanovených nárokov na ochranu autorského práva po smrti autora. Podľa návrhu medzi uvedenými osobami nie sú dedičia, čo nemá vecné opodstatnenie. Všeobecná úprava otázky, kto sa považuje za autora, podľa § 14 ods. 3 návrhu zákona, však výslovne predpokladá prechod práv na dedičov. Aktívnu legitimáciu na uplatnenie nárokov na ochranu autorských práv by mali mať osoby, na ktoré prešli príslušné nároky smrťou autora podľa všeobecnej úpravy dedenia v Občianskom zákonníku. 
 	Z 	N	Do výpočtu osôb oprávnených domáhať sa nárokov podľa predmetného ustanovenia sa dopĺňa dedič. 
	
ITAS 	Navrhuje sa vypustiť § 82 
Zdôvodnenie: 
Návrh zákona zavádza nové právo autora odstúpiť od licenčnej zmluvy z dôvodu zmeny presvedčenia autora. Toto veľmi široko a generálne upravené právo autora by podstatne narušilo právnu istotu nadobúdateľov licencovaných práv 
 	Z 	A		
ITAS 	Navrhuje sa vypustiť § 83 
Zdôvodnenie: 
Návrh zákona zavádza nové právo autora odstúpiť od výhradnej licenčnej zmluvy, ak nadobúdateľ licenciu vôbec nevyužíva alebo len nedostatočne. Podľa návrhu má mať autor také právo bez ohľadu na to, ako sa s takou možnosťou vysporiadala príslušná licenčná zmluva. 
 	Z 	N	Ustanovenie bolo preformulované avšak ostáva zachované.	
ITAS 	Navrhuje sa vypustiť v § 100 odsek 5 
Zdôvodnenie: 
Návrh zákona zavádza novú povinnosť zamestnávateľa predložiť autorovi, zamestnancovi, návrhu dohody o dodatočnom vyrovnaní, ak odmena autora z pracovnoprávneho vzťahu zjavne nezodpovedá finančnému prínosu dosiahnutému neskorším použitím jeho zamestnaneckého diela zamestnávateľom. Ustanovenie by podstatne narušilo právnu istotu nositeľov práv k zamestnaneckým dielam. 
 	Z 	A		
ITAS 	Navrhuje sa v § 178 ods. 2 písm. e) za slovo „zaplatenia“ doplniť čiarku a slová „pričom výška náhrady odmeny a spôsob jej zaplatenia môžu byť dohodnuté odchylne od zákona“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhuje sa doplniť výslovnú úpravu prednosti dohody medzi osobou povinnou zaplatiť náhradu odmeny a organizáciou kolektívnej správy (OKS) pred zákonnou úpravou. 

Podľa predchádzajúcej právnej úpravy bola dohoda o náhradách odmien rozhodujúca. Podľa § 7 ods. 2 písm. a) a § 7 ods. 4 zákona č. 283/1997 Z. z. v znení neskorších predpisov (predchádzajúci autorský zákona) mala OKS právo dohodnúť výšku náhrad za použitie predmetov ochrany a výška náhrad odmien sa určovala takou dohodou. 

Podľa § 81 ods. 1 písm. h) bodu 2. platného Autorského zákona má OKS povinnosť riadne, s náležitou odbornou starostlivosťou a v rozsahu udeleného oprávnenia uzatvárať s osobami povinnými uhrádzať náhradu odmeny za primeraných a rovnakých podmienok zmluvy, ktorými sa dohodne náhrada odmeny a spôsob jej uhradenia. Podľa § 81 ods. 1 písm. j) AZ je potom OKS povinná vyberať náhrady odmien v súlade so zákonom a uvedenými zmluvami. 

Možnosť dohody a jej prednosť pred zákonnou úpravou považujeme za vhodnú najmä z dôvodu potreby zohľadnenia viacerých rozhodnutí Súdneho dvora EÚ (SDEÚ) za predpokladu zachovania súčasného modelu výberu náhrad odmien. 
 	Z 	N	Spôsob určenia výšky náhrad odmien je stanovený zákonom.	
LITA 	K materiálu ako celku 
K návrhu zákona ako celku: 
Nový AZ sa pripravoval za účasti Dočasnej pracovnej skupiny pre rekodifikáciu autorského práva, ktorá bola ustanovená pri Rade vlády pre kultúru (ďalej len DPS). DPS sa dlhodobo a pravidelne stretávala a mala pracovať aj na paragrafovanom znení skôr, ako bude predložené do medzirezortného pripomienkového konania, čo sa, žiaľ, neuskutočnilo. Na stretnutiach, najmä zo strany organizácií kolektívnej správy práv (ďalej len OKS), odznelo množstvo vyargumentovaných návrhov, ktorých účelom bolo predovšetkým upraviť postavenie autora tak, aby vo vzťahoch s objednávateľmi diel a ich používateľmi bol vo vyrovnanej pozícii. Ďalšou ambíciou a požiadavkou na zasadnutiach DPS (a to zo strany všetkých zainteresovaných subjektov, vrátane zástupcov Ministerstva kultúry) bolo pripraviť zákon, ktorý vybalansuje záujmy všetkých subjektov pri tvorbe a použití diel, nepripúšťa v praxi množstvo výkladov, svojou jasnou textáciou a úpravou vzťahov predchádza sporovým konaniam. Po predložení návrhu paragrafovaného znenia je zrejmé, že uvedené ambície sa nenaplnili. 
Predložený návrh autorského zákona možno charakterizovať ako snahu riešiť problémy použitia predmetov ochrany v digitálnom prostredí a snahu o riešenie niektorých aplikačných problémov doterajšej právnej úpravy. Súčasne je však potrebné konštatovať, že návrh 
- výrazným spôsobom oslabuje postavenie autora pri úprave jeho práv, 
- žiadnym spôsobom nevyrovnáva vyjednávaciu pozíciu autora voči používateľovi, nezamedzuje uplatňovanie nekalých praktík pri uzatváraní zmlúv, 
- nerieši problém tzv. vykupovacích zmlúv, práve naopak zavádza inštitút dohody o výkone majetkových práv, 
- nerieši ekonomické postavenie autora právom na odmenu za každé použitie diela, najmä pri sekundárnych použitiach diel, 
- zhodnocovanie audiovizuálnych diel presúva výhradne na producenta bez reálneho zabezpečenia podielu autora, 
- bezdôvodnými zásahmi a miestami šikanóznymi úpravami niektorých činností organizácií kolektívnej správy práv; ukladaním ničím neodôvodnených povinností, ktoré pripúšťa v niektorých prípadoch ľubovôľu zo strany orgánu dohľadu, zvyšuje náklady na výkon správy a znemožňuje riadne a efektívne pôsobenie OKS, 
- nejasná, miestami zmätočná alebo zavádzajúca, úprava pripúšťajúca množstvo výkladov zakladá predpoklad enormného nárastu súdnych sporov, a to aj v prípadoch, kedy doterajšia právna úprava bola jasná, zrozumiteľná a funkčná. 
Návrh sa javí ako nehotový, vyžadujúci si čas na dopracovanie tak, aby 
- sa riešilo ekonomické postavenie autora novou úpravou odmeňovania za využitie jeho diel, predovšetkým pri tzv. sekundárnych spôsoboch použitia, 
- sa zosúladili záujmy zainteresovaných strán (návrh skôr zakladá rozpory), 
- vyjasnili pojmy a úprava vzťahov medzi zainteresovanými subjektami tak, aby sa predchádzalo sporom a zamedzilo enormnému zaťažovaniu už tak preťaženého súdnictva, 
- boli odstránené všetky prípady neodôvodnenej a nedovolenej ingerencie do činnosti občianskoprávnych subjektov, ktorými sú OKS. 	O 	N	Vzhľadom na všeobecnú povahu pripomienky ju nie je možné vyhodnotiť. 	
LITA 	§1 
Prvoradým účelom a funkciou zákona je ochrana práv a oprávnených záujmov autorov a ďalších nositeľov práv. Považujeme za kľúčové, aby bola ponechaná úprava z predchádzajúcich autorskoprávnych predpisov. 
Návrh: 
- za slovo „databázy“ doplniť formuláciu „tak, aby boli chránené práva a oprávnené záujmy autora a ďalších nositeľov práv“ 	O 	A		
LITA 	§3 
Je potrebné definovať fotografické dielo, a to v zmysle článku 6 smernice 2006/116/ES o lehote ochrany autorského práva a niektorých súvisiacich práv, ktorý hovorí že ochranu požívajú fotografie, ktoré sú výsledkom tvorivej duševnej činnosti. Žiadne iné kritériá sa na rozhodovanie o ich ochrane nevzťahujú. Pri definícii diela podľa § 3 ods. 1 by boli spod ochrany vylúčené fotografie, ktoré nie sú dielami umeleckými alebo vedeckými, napr. fotografia reportážna. 
Chýba definícia kartografického diela (je uvedené v príkladmom výpočte, pričom pojem sa používa v ďalšej úprave). 
Návrh: 
Doplniť definíciu fotografického diela v súlade s čl. 6 smernice 2006/116/ES a definíciu kartografického diela. 	O 	A		
LITA 	§3 ods. 2 
Zákon zavádza pojem „divadelné dielo“. Jeho definícia je nedostatočná, zúžená len na dramatizáciu diela iného. 
Návrh: 
Divadelným dielom je najmä dramatické dielo a dramatizácia iného diela s hudbou alebo bez hudby, pantomíma a tanečná alebo iná choreografia určené predovšetkým na verejné vykonanie. 	O 	ČA	Ustanovenie bolo primerane preformulované. 	
LITA 	§5, písm. g) 
Zákon neobsahuje definíciu pojmov „dielo tradičnej ľudovej kultúry“ a „folklór“. 
Vypustenie „výtvorov“ (čo je výtvor?, je to dielo v zmysle autorského zákona?, ak nie, slovo výtvor je potrebné definovať, aby sa predišlo rôznym výkladom) odvodených od diel tradičnej ľudovej kultúry a folklóru z predmetov autorského práva je popretím všetkých diel, ktoré vychádzali z týchto prameňov a sú chránené na celom svete. Znamená vylúčenie tvorby Š. Nosáľa, J. Kubánku, S. Stračinu, T. Andrašovana, Ľ. Fullu, B. Nemcovej a nespočetného množstva ďalších domácich a zahraničných autorov, choreografov, skladateľov hudby, autorov výtvarných diel, či literátov spod ochrany podľa autorského zákona. 
Ustanovenie je v priamom rozpore s ustanovením § 9, ktoré priznáva ochranu novovzniknutým dielam , ktoré vznikli adaptáciou iného diela. 
Dôvodová správa síce uvádza, že „nové dielo, ktoré by spĺňalo pojmové znaky diela, najmä znak tvorivosti alebo jedinečnosti“ je predmetom ochrany, dôvodová správa však nie je textácia zákona a súdy na správu neprihliadajú. Navyše, ak je niečo vylúčené spod ochrany, nie je predmetom autorského práva, nemôže sa naň vzťahovať ustanovenie § 9. 
Takto formulované ustanovenie vytvára právnu neistotu, vo vykonávacej praxi spôsobí chaos s predpokladom množstva žiadostí o výklad a sporov, ktoré nepochybne zaťažia nielen ministerstvo kultúry, ale predovšetkým súdy. 
Návrh: 
Ustanovenie vypustiť. 	O 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
LITA 	§6 
Chýba definovanie originálu audiovizuálneho diela (AVD), pokiaľ je upravené v iných ustanoveniach, systémovo patrí sem. 
Čo je „obmedzený počet vyhotovený autorom“ pri digitálnym origináloch? Štyri, dvadsať, tridsaťtisíc alebo dvadsať miliónov? 
Návrh: 
Doplniť definíciu originálu AVD. 	O 	ČA	Nakoľko má AVD osobitný režim tvorby a výkonu práv odlišný od iných diel, jeho komplexná úprava je obsiahnutá v osobitnej časti zákona.	
LITA 	§7 
Ak ustanovenie pomenúva niektoré spôsoby použitia, mal by byť medzi nimi uvedený aj verejný prenos, ktorý je, najmä čo sa týka vysielania, častým spôsobom zverejnenia diela. Dikcia „bol k nemu po prvýkrát inak umožnený prístup verejnosti“ by sa mala vzťahovať len na menej časté, až zriedkavé spôsoby zverejnenia. 

Návrh: 
Za slovo „vydaním“ doplniť „verejným prenosom“, resp. „vysielaním“. 	O 	ČA	Do ustanovenia bolo doplnené zverejnenie aj formou verejného prenosu, ktorý zahŕňa aj vysielanie. 	
LITA 	§11 
V mnohých prípadoch vznikajú alebo môžu vzniknúť osobám, majiteľom alebo disponentom informačných zdrojov, vyhovujúcim žiadostiam o preverenie ich databáz v otázke dôsledného vyhľadávania (v zmysle prílohy č. 2) dodatočné náklady na takúto činnosť, mali by mať nárok na náhradu účelne vynaložených nákladov (pripúšťa smernica 2012/12/EÚ o určitých povolených spôsoboch použitia osirelých diel). 

Návrh: 
Ustanovenie doplniť o ods. 9 
9) Majitelia informačných zdrojov v zmysle prílohy č. 2 alebo osoby oprávnené s nimi disponovať majú právo na náhradu účelne vynaložených nákladov, ktoré vznikli pri plnení povinností v súvislosti s dôsledným vyhľadávaním podľa ods. 1) a 2). 
 	O 	A		
LITA 	§23 
Dlhoročná prax ukázala, že ak zákon v súvislosti so vzťahom autora a používateľa používa slovo „môže“, takmer vždy to znamená „musí“ alebo „je povinný“. Ustanovenie je ďalším výrazným oklieštením práv autora a výrazným oslabením jeho postavenia. 
Návrh: 
Ustanovenie vypustiť. 	O 	N	Uvedený výklad nie je právne ani legislatívne správny a nie je dôvodom pre vypustenie. 	
LITA 	§28 ods. 3 
Ustanovenie je chybným transponovaním smernice 2006/115/ES (definícia vypožičiavania) zúžením poskytovateľov výpožičiek len na právnické osoby, ktoré poskytujú knižnično-informačné služby, teda len knižnice, ktoré poskytujú služby podľa zákona o knižniciach. Je potrebné správne transponovať ustanovenia smernice, tak, ako predošlá právna úprava. 

Návrh: 
Vypožičanie originálu alebo rozmnoženiny diela je dočasné prenechanie originálu alebo rozmnoženiny diela prostredníctvom zariadení prístupných verejnosti bez získania priameho alebo nepriameho majetkového prospechu. Vypožičaním nie je dočasné prenechanie originálu alebo rozmnoženiny diela medzi zariadeniami prístupnými verejnosti, ako ani dočasné prenechanie originálu alebo rozmnoženiny diela výhradne v priestoroch zariadení prístupných verejnosti. 	Z 	A		
LITA 	§25 
§ 25 
Podľa ustanovenia v ods. 1 má autor právo rozhodnúť o spracovaní, preklade alebo adaptácii svojho diela. Súčasná právna úprava stanovuje, že „autor má právo udeľovať súhlas na každé použitie diela, najmä na ......... spracovanie, preklad a adaptáciu diela“. Spracovanie, adaptácia a preklad diela je použitím diela pôvodného pre jeho transformáciu do inej podoby, preto je potrebné zaradiť tieto spôsoby použitia do ods. 3. 
Návrh: 
Za písm. a) doplniť nové písm. b) tohto znenia: „spracovanie, preklad a adaptácia diela“ 
Ods. b) a c) označiť ako ods. c) a d). 	O 	A		
LITA 	§30 
Chýba verejné vykonanie audiovizuálneho diela, ako bolo upravené v predošlom zákone. Pri premietaní filmu v kinách, či premietaní diel v detských kútikoch, kaviarňach, či iných verejne prístupných zariadeniach, napr. z prehrávačov, nemožno hovoriť o verejnom prenose (definícia verejného prenosu: verejný prenos je verejné uvedenie diela akýmikoľvek technickými prostriedkami po drôte alebo bezdrôtovo tak, že toto dielo môžu vnímať osoby na miestach, kde by ho vez tohto prenosu vnímať nemohli). Úprava ods. 2 sa na audiovizuálne dielo nevzťahuje, keďže ods. 2 sa odvoláva len na predmety ochrany uvedené v ods. 1. 

Návrh: 
Doplniť ustanovenie o verejné vykonanie audiovizuálneho diela. 	O 	ČA	Definícia verejného vykonania ako spôsobu použitia diela bola upravená. 	
LITA 	§35 
§ 35 
Návrh, na rozdiel od platnej právnej úpravy, nesprávne transponuje smernicu 2001/84/ES o práve ďalšieho predaja v prospech autora pôvodného umeleckého diela. Podľa článku I. uvedenej smernice toto právo na odmenu sa vzťahuje na každý ďalší predaj diela po prvom prevode diela autorom a teda nielen na „druhý“ predaj diela, ktorý nasleduje po získaní originálu od autora. 
Čo sa týka povinnej osoby, v návrhu sa vypúšťa príkladmé vymenovanie osôb podnikajúcich v obchode s výtvarným umením, čo jednoznačne sťažuje zrozumiteľnosť právnej úpravy. 
V návrhu sa ďalej vypúšťa súčasná transpozícia článku 9 smernice, ktorá upravuje kontrolné právomoci zabezpečujúce realizáciu platby odmien, t.j. právo na získanie informácií od ktoréhokoľvek z obchodníkov s umením, ktoré sú potrebné na zabezpečenie platby odmien, čo by výrazným spôsobom oslabilo uplatnenie práva na droit de suite a je v rozpore s požiadavkou smernice. 
Navrhujeme preto dôsledne transponovať smernicu a návrh upraviť. 
Návrh: 
(1) Ak sa originál diela výtvarného umenia, ktorý jeho autor previedol do vlastníctva inej osoby, ďalej predáva a ak sa tohto predaja ako predávajúci, kupujúci alebo sprostredkovateľ zúčastňuje dražobník, organizátor predajných výstav, prevádzkovateľ výstavnej siene alebo iná osoba, ktorá podniká v obchode s umeleckými dielami (ďalej len "obchodník"), má autor právo na odmenu za každý ďalší predaj tohto originálu diela; právo autora na odmenu je neprevoditeľné a autor sa ho nemôže vzdať. 
(2) Autorovi, ktorý nie je občanom Slovenskej republiky vzniká právo podľa odseku 1, len ak je zaručená vzájomnosť na základe medzinárodných zmlúv alebo dohôd, ktorými je Slovenská republika viazaná a ktoré boli vyhlásené spôsobom ustanoveným v osobitnom zákone. 
(3) Obchodník je povinný uhradiť autorovi odmenu podľa odseku 1 prostredníctvom organizácie kolektívnej správy oprávnenej na výkon kolektívnej správy práva na odmenu podľa odseku 1. 
(4) Obchodník je povinný oznámiť organizácii kolektívnej správy podľa odseku 3 každý ním uskutočnený ďalší predaj a uhradiť jej prislúchajúcu odmenu najneskôr do konca januára nasledujúceho kalendárneho roka po roku, v ktorom sa tento predaj uskutočnil. Organizácia kolektívnej správy alebo autor majú právo požadovať od obchodníka akúkoľvek informáciu, ktorá je potrebná na zabezpečenie platby odmeny, a to počas troch rokov od uskutočneného ďalšieho predaja. Obchodník je povinný umožniť organizácii kolektívnej správy riadny výkon kolektívnej správy a neodmietnuť organizácii kolektívnej správy poskytnutie potrebných a vyžiadaných informácií. Organizácia kolektívnej správy je oprávnená nahliadať do účtovnej evidencie alebo inej dokumentácie obchodníka, ktorá preukazuje včasné a riadne plnenie povinností podľa tohto odseku. Organizácia kolektívnej správy nesmie získané informácie využiť na iný účel ako na výkon kolektívnej správy a je povinná o nich zachovávať mlčanlivosť. 
(5) Základ na výpočet odmeny podľa odseku 1 a jej výšku ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“). 
(6) Právo na odmenu podľa odseku 1 sa vzťahuje aj na rozmnoženinu, ktorá sa považuje za originál diela, originál diela v podobe rukopisu literárneho diela a rukopisu hudobného diela zaznamenaného v písomnej podobe. 
(7) Právo na odmenu podľa odseku 1 sa nevzťahuje na architektonické dielo a dielo úžitkového umenia zhmotnené v podobe stavby a v úžitkovej podobe. 	Z 	A		
LITA 	§36 ods. 3 
Vypustiť, pozri komentár k § 91. 	O 	A		
LITA 	§36 ods. 4 
Majetkové práva sú predmetom dedičstva. Zákon na rozdiel od predchádzajúcej úpravy rieši čas, kedy sa dedia majetkové práva k dielu spoluautorskému. 
Podľa § 16 patria majetkové práva k dielu spoluautorskému všetkým autorom spoločne a nedielne. Pri použití takéhoto diela vzniká spoluautorom nárok na odmenu, ktorú si spoluautori delia na základe dohody v určitých podieloch (podielové spoluvlastníctvo), s ktorými nakladajú každý osobitne. 
Navrhovaná úprava komplikuje vykonávaciu prax a upiera prípadným dedičom autorov spoluautorského diela podiel na odmene za použitie takéhoto diela. Pokiaľ nebudú známi dedičia zomrelého spoluautora, odmena za použitie diela nebude môcť byť nástupcom autora vyplatená. Koniec druhej vety sa dá navyše vyložiť tak, že majetkové práva sú predmetom len po poslednom zomretom dedičovi, čím sa popiera spoluautorstvo ďalších autorov a ich podiel, resp. podiel ich dedičov na zhodnocovaní diela, dochádza de facto k vyvlastneniu. 

Návrh: 
Druhú vetu ako zmätočnú, popierajúcu vlastnícke práva a hlavne zbytočnú úpravu, navrhujeme vypustiť. 	O 	A		
LITA 	§41 ods. 1 a 2 
Rozpor s ustanovením § 28 ods. 6 (právo na primeranú odmenu za vypožičiavanie, ods. 1 toto právo vylučuje), absencia práva na primeranú odmenu v ods. 2 (je upravené v § 28 ods. 6, ale systémovo patrí aj do tohto ustanovenia, ktoré rieši odplatnosť výnimiek). 
Návrh obsahuje aj zmocňovacie ustanovenie na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý má riešiť len základ pre výpočet a výšku. V predchádzajúcej právnej úprave boli riešené aj vzťahy, týkajúce sa spôsobu platenia náhrad odmien, povinnosti povinných subjektov a ďalšie. Vypustenie úpravy a ponechanie vzťahov s používateľmi na dohody predstavuje veľmi výrazné oslabenie práv autorov. 
Otázka výšky a spôsobu platenia licenčných odmien za vypožičanie bola doposiaľ riešená Opatrením Ministerstva kultúry a zákonom o knižniciach. Už navrhovaná výnimka z výhradného práva na vypožičiavanie predstavuje oproti predchádzajúcej úprave by predstavovala oslabenie práv autorov. Neurčenie výšky primeranej odmeny a likvidácia doposiaľ fungujúcich vzťahov medzi OKS a používateľmi (resp. SNK ako subjektom, cez ktorý sa riešia všetky otázky spojené s právom verejného vypožičiavania), ktoré sa podarilo po veľmi dlhej dobe upraviť spôsobom bežným v európskych štátoch, prakticky predstavuje zánik práva na primeranú odmenu za tento spôsob použitia alebo ich uplatnenie len za cenu enormných nákladov vo veľmi dlhom čase (spory o výšku odmien, vymáhanie odmien súdnou cestou od množstva subjektov, ktoré sú platené z verejných zdrojov a z toho vyplývajúce enormný nárast nákladov na uplatňovanie práva na primeranú odmenu z prostriedkov OKS, ktoré patria aj iným nositeľom práv, ako tým, ktorých diela sú väčšinou vypožičiavané). Likvidácia v súčasnosti fungujúceho systému je ďalším príkladom oslabenia autorských práv a sociálneho postavenia tvorcov. 

Ak zákon zmocní na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, tento by mal ísť do pripomienkového konania súčasne s návrhom zákona, aby bolo možné zákon a súvisiace predpisy pripomienkovať komplexne, a to najmä v prípade, ak bez vykonávajúceho predpisu ustanovenia zákona nie sú vykonateľné. 

Návrh: 
§ 41 
(1) Za použitie podľa § 42 až 46, § 50 až 55 a § 57 až 64 nevzniká povinnosť uhradiť autorovi odmenu. 
(2) Za použitie podľa § 47 a 48 vzniká povinnosť uhradiť autorovi náhradu odmeny, za použitie podľa § 56 vzniká povinnosť uhradiť autorovi primeranú odmenu. Základ pre výpočet náhrady odmeny a primeranej odmeny, ich výšku, spôsob nahlasovania údajov pre výpočet náhrady odmeny a primeranej odmeny, spôsob platenia, ako aj spôsob kontroly povinných subjektov a používateľov, ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo. 	O 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
LITA 	§42 
Nesprávna, enormne rozširujúca transpozícia smernice 2001/29/ES (ďalej len informačná smernica) , ktorá pripúšťa výnimku z výhradného práva autora pre účely citácie na účely kritiky alebo zhrnutia za podmienky, že sa vzťahujú na dielo alebo iný predmet ochrany, ktoré už boli v súlade so zákonom sprístupnené verejnosti, že je označený zdroj vrátane mena autora, pokiaľ sa neukáže, že to nie je možné a že ich použitie je v súlade so prípustnou praxou a v takom rozsahu, aký sa vyžaduje na tento osobitný účel. Zjavný rozpor navrhovanej úpravy s úpravou výnimky podľa smernice. 
Do ustanovenia o citácii bola nesprávne zaradená výnimka použitia diela na vyučovací a vedeckovýskumný účel, ktorú smernica upravuje osobitne a nie je možné ju zamieňať s citáciou. 
Návrh: 
§ 42 
(1) Do autorského práva nezasahuje osoba, ktorá bez súhlasu autora pri vyhotovovaní rozmnoženiny, verejnom prenose, sprístupňovaní verejnosti, verejnom rozširovaní predajom alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva cituje zverejnené dielo alebo časť zverejneného diela na účel recenzie alebo kritiky tohto diela. 

(2) Pri citácii musí byť uvedený zdroj, z ktorého sa cituje, vrátane označenia citácie menom autora, ak je to možné. Použitie diela alebo časti diela podľa odseku 1 musí byť v súlade s dobrými mravmi, nesmie neodôvodnene zasahovať do právom chránených záujmov autora a jeho rozsah nesmie presiahnuť rámec odôvodnený účelom citácie. 	O 	ČA	Ustanovenie sa spresnilo, tak aby bolo v súlade so smernicou 2001/29/ES. 	
LITA 	§§47, 48, 49 
Predložený návrh nového autorského zákona zo strany Ministerstva kultúry SR vôbec nezohľadňuje návrh OKS, ktoré zabezpečujú spoločné uplatňovanie náhrad odmien (LITA, OZIS, SLOVGRAM, SOZA) na novú právnu úpravu výnimky rozmnožovania pre osobnú potrebu (§ 47) a reprografickej výnimky § 48), ktorý bol pre účely pracovnej skupiny predložený Ministerstvu kultúry SR dňa 28.10.2014. V návrhu nového autorského zákona sú de facto úplne vynechané ustanovenia §24 súčasného autorského zákona, a to bez ekvivalentnej náhrady. Prevažná väčšina problematiky (nahlasovanie údajov, úhrada náhrady odmeny, sankcie za oneskorené splnenie povinnosti) nie sú v návrhu Ministerstva kultúry SR vôbec obsiahnuté. Navyše, podľa ust. § 41 ods. 2 návrhu nového autorského zákona, vykonávací predpis, ktorý vydá Ministerstvo kultúry SR bude upravovať len základ na výpočet náhrady odmeny a jej výšku. Na základe uvedeného možno predpokladať, že predmetná problematika nebude podrobne upravená ani vo vykonávacom predpise. 
Súčasne, vzhľadom na veľmi oklieštený návrh ustanovení § 47 - § 49 nového autorského zákona, neznalosť návrhu vykonávacieho predpisu, na ktorý odkazuje ust. § 41 ods. 2 návrhu, nie je možné, aby sa organizácie kolektívnej správy práv kvalifikovane vyjadrili k danej problematike a posúdili vo všetkých súvislostiach návrh Ministerstva kultúry SR na novú právnu úpravu. 
Navrhovaná formulácia tzv. reprografickej výnimky nie je v súlade so znením Smernice 2001/29/ES, konkrétne jej čl. 5 ods. 2 písm. a), v ktorom sa uvádza: „...vo vzťahu k rozmnožovaniu na papieri alebo akýmkoľvek iným podobným spôsobom, ktorý sa uskutočňuje použitím akéhokoľvek fotografického postupu alebo nejakým iným procesom, ktorý má podobné účinky...“. Zároveň, v porovnaní so súčasnou právnou úpravou, sa vypustila legálna definícia reprografického zariadenia, čo môže v praxi pre organizáciu kolektívnej správy práv znamenať značné problémy pri aplikácii tohto ustanovenia. 
Ďalším nedostatkom navrhovanej právnej úpravy je nezohľadnenie možnosti, aby si fyzická alebo právnická osoba dala rozmnoženinu vyhotoviť inou osobou – poskytovateľom reprografických služieb, čo by v praxi mohlo viesť k tomu, že osoby poskytujúce reprografické služby by odmietali plniť svoje povinnosti vyplývajúce z autorského zákona. 
Ustanovenie § 48 ods. 2 návrhu nového autorského zákona v porovnaní so súčasnou právnou úpravou, ako aj návrhom organizácií kolektívnej správy práv, podstatne zúžilo rozsah predmetov ochrany na ktoré sa táto výnimka nevzťahuje. Napriek tomu, že navrhované znenie je v súlade so Smernicou 2001/29/ES, v praxi by takáto právna úprava mohla spôsobovať značné problémy. Uplatnenie trojkrokového testu samo o sebe je nepostačujúce a Vo vykonávacej praxi to povedie k rozmnožovaniu celých literárnych diel. Táto situácia by bola v rozpore s bežným využitím diela a neodôvodnene by zasahovala do právom chránených záujmov autora. Autori by nemali zabezpečenú primeranú a spravodlivú odmenu za takéto rozmnožovanie ich diel. Z uvedeného dôvodu navrhujeme nahradiť predmetné ustanovenie návrhom organizácií kolektívnej správy práv zo dňa 28.10.2014, ktorý je v súlade so súčasným autorským zákonom a odráža potreby praxe. 
V návrhu ustanovenia § 49 nového autorského zákona úplne chýba ustanovenie o subsidiárne povinnej osobe, t.j. o povinnosti predajcu, odosielateľa alebo dopravcu uhradiť náhrady odmien v prípade, ak neposkytne príslušnej organizácii kolektívnej správy práv údaje potrebné na identifikovanie primárne povinnej osoby – výrobcu, príjemcu, dovozcu alebo inej osoby, ktorá umiestni na účely predaja prvýkrát na trh v SR také zariadenie. Táto povinnosť je v súčasnosti upravená v ustanovení § 24 ods. 6 písm. f) autorského zákona a organizáciám kolektívnej správy práv uľahčuje postup pri plnení svojich povinností. Vypustenie ustanovení o sekundárne povinných osobách by organizáciám kolektívnej správy práv v praxi spôsobovalo značné problémy pri vyhľadávaní a identifikovaní povinných osôb. Zariadenia, ktoré sa dostávajú do predaja pre koncových spotrebiteľov spravidla umiestňuje na trh úplne iný subjekt, ako ten, ktorý ich predáva a nie je zriedkavé, že medzi nimi sa vyskytuje medzičlánok viacerých (3-4) distribútorov. V týchto prípadoch je identifikácia povinnej osoby iným spôsobom, ako označením subsidiárne povinnou osobou (predajcom, odosielateľom alebo dopravcom) prakticky len veľmi ťažko realizovateľná. 
Navrhované znenie ustanovenia § 49 písm. b) nového autorského zákona, v zmysle ktorého je povinným subjektom „podnikateľ, ktorý poskytuje reprografické služby“ je značne obmedzujúce z hľadiska okruhu povinných osôb. Mnoho poskytovateľov reprografických služieb nemá status podnikateľa, čo by ich podľa novej právnej úpravy zbavilo povinnosti uhradiť náhrady odmien. Takáto právna úprava by spôsobila na trhu nerovnosť a konkurenčnú výhodu pre tých poskytovateľov reprografických služieb, ktorí nie sú podnikateľmi. Vzhľadom na túto skutočnosť navrhujeme pojem „podnikateľ“ nahradiť označením „poskytovateľ rozmnožovacích služieb“ alebo „osoba, ktorá poskytuje rozmnožovacie služby“. 
Súčasne, z hľadiska praktického uplatňovania tohto ustanovenia a zamedzenia aplikačných problémov by bolo vhodné nahradiť pojem „reprografické služby“ pojmom „rozmnožovacie služby“ a definovať ho na účely autorského zákona. Mnoho povinných osôb za reprografické služby považuje výlučne kopírovanie a náhrady odmien odmietajú platiť aj za poskytovanie ďalších rozmnožovacích služieb, t.j. tlač a skenovanie. Vzhľadom na túto skutočnosť navrhujeme doplniť do nového autorského zákona definíciu rozmnožovacích služieb nasledovne: „Rozmnožovacími službami poskytovanými odplatne alebo bezodplatne sú služby rozmnožovania prostredníctvom reprografického zariadenia alebo iného technického zariadenia umožňujúceho rozmnožovanie, najmä tlač, kopírovanie a skenovanie.“ 
Po dôkladnom zvážení návrhu právnej úpravy tzv. reprografickej výnimky v novom AZ navrhujeme terajšie znenie ustanovení § 48 a § 49 úplne vypustiť a nahradiť návrhom organizácií kolektívnej správy práv, ktorý bol pre účely pracovnej skupiny predložený Ministerstvu kultúry SR dňa 28.10.2014. Nakoľko predmetný návrh rieši okrem reprografickej výnimky aj výnimku rozmnožovania pre osobnú potrebu, navrhujeme, aby bolo aj ustanovenie § 47 návrhu nového autorského zákona vypustené a nahradené. 

Návrh: 
„§ 47 
Vyhotovenie rozmnoženiny zverejneného diela pre osobnú potrebu 
(1) Rozmnoženinu zverejneného diela môže fyzická osoba vyhotoviť bez súhlasu autora pre svoju osobnú potrebu a na účel, ktorý nie je priamo ani nepriamo obchodný a to v rozsahu, ktorý nie je v rozpore s bežným využitím diela; za také použitie nevzniká povinnosť uhradiť autorovi odmenu. 
(2) Ustanovenia odseku 1 sa nevzťahujú na 

a) architektonické dielo vo forme projektovej dokumentácie stavby alebo konštrukcie stavby, 
b) celé literárne dielo ani na jeho podstatnú časť, 
c) celé kartografické dielo ani na jeho podstatnú časť, 
d) hudobné dielo zaznamenané v písomnej podobe, 
e) počítačový program, ak nie je ustanovené inak, 
f) databázu v elektronickej forme. 
(3) Autor diela, ktorého rozmnoženinu možno vyhotoviť podľa odseku 1, má právo na náhradu odmeny. 
(4) Náhradu odmeny podľa odseku 3 prostredníctvom organizácie kolektívnej správy (§ 158) uhradí za 
a) nenahratý nosič záznamu, ktorý sa môže použiť alebo sa zvyčajne používa na rozmnožovanie podľa odseku 1, jeho výrobca, príjemca z členského štátu (ďalej len "príjemca"), dovozca z tretej krajiny (ďalej len "dovozca") alebo iná osoba, ktorá ho umiestni na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, a to vo výške 6 % z predajnej ceny alebo z dovoznej ceny takéhoto nosiča alebo prijatej hodnoty takéhoto tovaru; minimálne však sumu stanovenú osobitným právnym predpisom v zmysle § 41 odsek 2. 
b) prístroj, ktorý sa môže použiť alebo sa zvyčajne používa na vyhotovovanie rozmnoženín zvukových alebo zvukovo-obrazových záznamov jeho výrobca, príjemca, dovozca alebo iná osoba, ktorá ho umiestni na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, a to vo výške 3 % z predajnej ceny alebo z dovoznej ceny takéhoto prístroja alebo prijatej hodnoty takéhoto tovaru; minimálne však sumu stanovenú osobitným právnym predpisom v zmysle § 41 odsek 2. 
c) nosič podľa písmena a) alebo prístroj podľa písmena b), odosielateľ alebo dopravca vtedy, ak príslušnej organizácii kolektívnej správy neoznámi bez zbytočného odkladu na jej písomnú výzvu všetky údaje potrebné na presné určenie výrobcu, príjemcu, dovozcu alebo inej osoby, ktorá taký nosič, prístroj alebo zariadenie umiestnila na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, a to v rovnakej výške akú by hradil výrobca, príjemca, dovozca alebo iná osoba, ktorá ho umiestni na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike; minimálne však sumu stanovenú osobitným právnym predpisom v zmysle § 41 odsek 2. 
§ 48 
Vyhotovenie reprografickej rozmnoženiny zverejneného diela pre osobnú a vnútornú potrebu 
(1) Rozmnoženinu zverejneného diela prenesením tohto diela na papier alebo na podobný podklad prostredníctvom reprografického zariadenia, alebo iného technického zariadenia umožňujúceho rozmnožovanie môže fyzická osoba pre svoju osobnú potrebu, alebo právnická osoba pre svoju vlastnú vnútornú potrebu, a to výhradne pre nekomerčné účely, vyhotoviť alebo dať si vyhotoviť bez súhlasu autora, a to v rozsahu, ktorý nie je v rozpore s bežným využitím diela; túto rozmnoženinu možno verejne rozširovať predajom alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva, a to v rozsahu, ktorý nie je v rozpore s bežným využitím diela. Za tieto použitia nevzniká povinnosť uhradiť autorovi odmenu. 
(2) Ustanovenia odseku 1 sa nevzťahujú na 
a) architektonické dielo vo forme projektovej dokumentácie stavby alebo konštrukcie stavby, 
b) celé literárne dielo ani na jeho podstatnú časť, 
c) celé kartografické dielo ani na jeho podstatnú časť, 
d) hudobné dielo zaznamenané v písomnej podobe, 
e) počítačový program, ak nie je ustanovené inak, 
f) databázu v elektronickej forme. 
(3) Autor diela, ktorého rozmnoženinu možno vyhotoviť a verejne rozširovať podľa odseku 1, má právo na náhradu odmeny. 
(4) Náhradu odmeny podľa odseku 3 prostredníctvom organizácie kolektívnej správy (§ 158) uhradí za 
a) reprografické alebo iné technické zariadenie, ktoré sa môže použiť alebo sa zvyčajne používa na vyhotovovanie rozmnoženín diela jeho výrobca, príjemca, dovozca alebo iná osoba, ktorá ho umiestni na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, a to vo výške 3 % z predajnej ceny alebo z dovoznej ceny takéhoto zariadenia alebo prijatej hodnoty takéhoto tovaru; ak je reprografické zariadenie súčasťou veci, náhrada odmeny sa uhrádza z pomernej časti predajnej ceny alebo dovoznej ceny tejto veci; minimálne však sumu stanovenú osobitným právnym predpisom v zmysle § 41 odsek 2. 
b) rozmnožovacie služby poskytované odplatne ich poskytovateľ, a to vo výške 3 % z celkových príjmov za tieto služby, 
c) zariadenie podľa písmena a) jeho predajca, odosielateľ alebo dopravca vtedy, ak príslušnej organizácii kolektívnej správy neoznámi bez zbytočného odkladu na jej písomnú výzvu všetky údaje potrebné na presné určenie výrobcu, príjemcu, dovozcu alebo inej osoby, ktorá taký nosič, prístroj alebo zariadenie umiestnila na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, a to v rovnakej výške akú by hradil výrobca, príjemca, dovozca alebo iná osoba, ktorá ho umiestni na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike; minimálne však sumu stanovenú osobitným právnym predpisom v zmysle § 41 odsek 2. 
§ 49 
Spoločné ustanovenia pre § 47 a § 48 
(1) Nosičom, prístrojom a zariadením v zmysle § 47 a § 48 je akýkoľvek nosič, prístroj a zariadenie, ktoré: 
a) je schopné vyhotovovať rozmnoženiny, podieľať sa na ich vyhotovovaní alebo ďalšom rozmnožovaní, 
b) je schopné ukladať rozmnoženiny alebo ich časti 
c) je schopné podieľať sa na ukladaní rozmnoženín alebo ich častí alebo 
d) je možné využiť pre ukladanie rozmnoženín, 
či už osobitne alebo ako súčasť veci, reťazca alebo systému nosičov, prístrojov alebo zariadení alebo vecí, ktorých je súčasťou. 
(2) Reprografické alebo iné technické zariadenie je zariadenie, ktoré využíva na zhotovovanie rozmnoženín elektromagnetické žiarenie alebo zhotovuje rozmnoženiny iným spôsobom. 
(3) Rozmnožovacími službami poskytovanými odplatne alebo bezodplatne sú služby rozmnožovania prostredníctvom reprografického zariadenia alebo iného technického zariadenia umožňujúceho rozmnožovanie, najmä tlač, kopírovanie a skenovanie. 
(4) Minimálnu výšku sumy náhrady odmeny za nosič alebo prístroj podľa § 47 odseku 4 ako aj za zariadenie podľa § 48 odseku 4 určuje osobitný právny predpis (*). 
(5) Náhrada odmeny podľa § 47 odseku 4 písm. a) až c) a § 48 odseku 4 písm. a) a c) sa uhrádza príslušnej organizácii kolektívnej správy pri prvom predaji nosiča, prístroja alebo zariadenia alebo pri jeho dovoze, príjme alebo inom prvom umiestnení na trh v Slovenskej republike na účely predaja, a to štvrťročne do konca prvého mesiaca kalendárneho štvrťroka nasledujúceho po štvrťroku, kedy nastala táto skutočnosť. Pri nesplnení tejto povinnosti ani v dodatočnej lehote určenej príslušnou organizáciou kolektívnej správy sa sadzba náhrady odmeny zvyšuje na dvojnásobok. 
(6) Náhrada odmeny podľa § 48 odseku 4 písm. b) sa uhrádza príslušnej organizácii kolektívnej správy počas poskytovania rozmnožovacích služieb za odplatu, a to štvrťročne do konca prvého mesiaca kalendárneho štvrťroka nasledujúceho po štvrťroku, kedy nastala táto skutočnosť 
(7) Náhrada odmeny sa neuhrádza za nosič alebo prístroj podľa § 47 odseku 4 alebo zariadenie podľa § 48 odseku 4, ktoré sa na preukázané účely ďalšieho predaja vyváža do tretích krajín alebo odosiela do členského štátu. Náhrada odmeny sa neuhrádza ani za nosič, prístroj alebo zariadenie, ktoré sa použije výhradne a preukázateľne pre osobnú potrebu dovozcu alebo príjemcu. 
(8) Povinné osoby podľa § 47 odseku 4 a § 48 odseku 4 predkladajú príslušnej organizácii kolektívnej správy informácie o druhu, počte a dovoznej cene alebo predajnej cene dovezených, prijatých, predaných alebo inak umiestnených nosičov, prístrojov alebo zariadení na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike alebo údaje o celkových príjmoch za rozmnožovacie služby, a to štvrťročne do desiateho dňa prvého mesiaca nasledujúceho kalendárneho štvrťroka; pri nesplnení tejto povinnosti ani v dodatočnej lehote určenej príslušnou organizáciou kolektívnej správy sa sadzba náhrady odmeny zvyšuje na dvojnásobok. Sadzba náhrady odmeny sa zvyšuje na dvojnásobok aj v prípade, že bude zistený záporný rozdiel medzi výškou náhrad odmien podľa predložených informácií a správnou výškou náhrad odmien. 
(9) Povinné osoby podľa § 47 odseku 4 a § 48 odseku 4 bez zbytočného odkladu predkladajú príslušnej organizácii kolektívnej správy informácie o druhu, počte, mieste určenia a dovoznej cene, vývoznej cene alebo predajnej cene tovaru podľa § 47 odseku 4 písm. a) a b) a § 48 odseku 4 písm. a), ktoré na účely ďalšieho predaja vyvážajú do tretích krajín alebo odosielajú do členského štátu, a to najneskôr do desiateho dňa mesiaca nasledujúceho po štvrťroku, v ktorom nastala takáto skutočnosť. 
(10) Ustanoveniami § 47 odsek 1 a § 48 odsek 1 nie sú dotknuté ustanovenia tohto zákona o ochrane opatrení na zabránenie neoprávnenému vyhotoveniu rozmnoženiny diela, ako aj inému neoprávnenému konaniu (§ 65 až 71).“ 

(*)Predpis nižšej právnej sily vydávaný MKSR, napríklad vyhláška aktualizovaná vždy k 1.1. príslušného kalendárneho roka. Autorský zákon by mal zakotviť existenciu Rokovacieho Výboru pozostávajúceho zo zástupcov nositeľov práv resp. OKS a zástupcov príslušných priemyselných odvetví s rovnakým pomerom zastúpenia a hlasovacími právami vo Výbore. Výboru by mal predsedať nezávislý tajomník zvolený Ministrom Kultúry. Rokovací Výbor by mal za úlohu v priebehu roka stanoviť, resp. aktualizovať sadzby stanovené podzákonným predpisom v zmysle vyššie uvedeného. V prípade nedosiahnutia väčšinovej zhody pri hlasovaní by rozhodoval hlas odovzdaný tajomníkom Výboru. Rokovací Výbor by sa pri svojom rozhodovaní mal opierať o analýzu trhu vrátane medzinárodnej komparácie. Analýza trhu by bola v zmysle zákona vypracovaná každoročne na základe zadania príslušného tajomníka Rokovacieho Výboru a mala by obsahovať predovšetkým štvrťročné výkazy o prvom predaji nosičov, prístrojov alebo zariadení pri ich dovoze alebo príjme : počet kusov, jednotková cena, výška náhrady odmeny uhradená organizáciám kolektívnej správy a iné. 
 	Z 	ČA	Ustanovenia boli preformulované.	
LITA 	§50 
Návrh rieši výnimku z výhradného práva autorského použitím diela na vyučovacie a vedeckovýskumné účely, čo by malo byť obsiahnuté aj v názve výnimky. Znenie upraviť v súlade so smernicou 2001/29/ES. 
Návrh: 
§ 50 
Použitie diela na vyučovacie a vedeckovýskumné účely. 
Slová „pri ktorom nedochádza k dosiahnutiu zisku“ slovami „v rozsahu, ktorý je oprávnený nekomerčným účelom, o ktorý ide“. 	O 	ČA	Názov ustanovenia bol náležite upravený. Slová „pri ktorom nedochádza k dosiahnutiu zisku“ boli nahradené pojmom „ak pri takomto použití nedochádza k priamemu alebo nepriamemu majetkovému prospechu“. 	
LITA 	§53 
Navrhované znenie ide výrazne nad rámec informačnej smernice, ktorá upravuje výnimku ako použitie diela počas náboženských obradov alebo oficiálnych osláv organizovaných štátnym orgánom. V návrhu bol neodôvodnene vypustený prvok bezplatnosti (použitie bez priameho alebo nepriameho majetkového prospechu). 
V žiadnom právnom predpise záväznom pre Slovenskú republiku nie je orgán verejnej správy definovaný ako beneficient tejto výnimky. Nie je možné aby územná alebo záujmová samospráva bezdôvodne používala súkromný majetok občanov bezodplatne. 
Návrh: 
Do autorského práva nezasahuje osoba, ktorá bez súhlasu autora použije vyhotovením rozmnoženiny, verejným prenosom, sprístupňovaním verejnosti, verejným rozširovaním predajom alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva oprávnene zverejnené dielo, ak sa takéto použitie uskutočňuje pre účel bezplatného náboženského obradu alebo oficiálnych osláv organizovaných štátnym orgánom. 	O 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované a spresnené vo vzťahu k beneficientom tejto výnimky.	
LITA 	§56 
Zásadne nesúhlasíme so zavedením výnimky, ktorá znamená výrazné oslabenie pozície autorov pri uplatňovaní tohto práva, i keď takúto výnimku pripúšťa smernica 2006/115/ES. Táto výnimka v doterajšej právnej úprave nejestvovala a napriek tomu sa podarilo zavedením systému udeľovania licencie a platenia licenčných odmien spoľahlivo a funkčne vyriešiť legálne používanie diel verejným vypožičaním, ako aj odmeňovanie autorov. 

Na osobitnom zasadnutí niektorých členov DPS za účasti ďalších zainteresovaných subjektov, predovšetkým knižníc a ich zástupcov dňa 8.4.2014 sa zavedenie výnimky z výhradného práva udeľovať súhlas na použitie verejným vypožičiavaním vôbec nepočítalo. Rokovalo sa len o návrhu vyňať zo systému niektoré knižnice, na ktorom sa prítomní nedohodli. Tiež sa riešili prezenčné výpožičky (výsledkom je ich vyňatie z práva verejnej výpožičky). Naopak, prítomní sa zhodli, že zavedený a systém riešenia práva verejnej výpožičky funguje k úplnej spokojnosti zúčastnených strán a je efektívny (na rokovaní sa konštatovalo, že ak by knižnice mali platiť odmeny, ktoré by zaťažili ich rozpočty, došlo by ku komplikáciám a ochromeniu ich činnosti). Predovšetkým zástupcovia Slovenskej národnej knižnice, ktorá má kľúčový význam pre knižničný systém na Slovensku aj vo vzťahu k zahraničiu a snažila sa dlhodobo pôsobiť na štandardné vyriešenie systému, dokázala oceniť hladké, plynulé, nekonfliktné a knižnice nezaťažujúce doterajšie riešenie. Jedinou pripomienkou a požiadavkou, ktorá bola akceptovaná všetkými zúčastnenými stranami, bolo spoločné uplatňovanie a správa tohto práva jednou OKS (teda jednotné spravovanie aj ďalších predmetov ochrany, predovšetkým záznamov). 
Zavedenie funkčného systému riešenia práva verejného vypožičiavania bolo ocenené aj zahraničnými partnermi LITA a knižníc. Jeho rozbitie je pre nás šokujúce, zo strany navrhovateľa je hazardom s dôverou zainteresovaných subjektov, že veci sa dajú riešiť súladne, nekonfliktne a v súlade s medzinárodnými štandardami. 
Návrh: 
Vypustiť výnimku z návrhu zákona, následne prispôsobiť navrhovanú úpravu (vypustenie) § 28 ods. 6, § 41 a § ... o povinnej kolektívnej správe práv. 
Výšku odmeny, základ pre jej výpočet, spôsob nahlasovania údajov pre výpočet náhrady odmeny, spôsob platenia upraviť všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorý pripraví ministerstvo kultúry. 
Právo bude povinne kolektívne spravované a hromadnú licenčnú zmluvu bude uzatvárať jeden subjekt na sprane nositeľov práv a jeden na strane používateľov (Slovenská národná knižnica za všetky knižnice v knižničnom systéme tak, ako je to riešené v súčasnosti). 	Z 	A		
LITA 	§57 
Napriek 
- tomu, že informačná smernica výslovne neupravuje túto výnimku, 
- tomu, že ide o typické použitie diel výtvarného umenia a 
- záveru uvedeného v dokumente „Zasadnutie Dočasnej pracovnej skupiny k rekodifikácii autorského práva dňa 25. marca 2014 Výnimky a obmedzenia (pracovný materiál)“ o nepotrebnosti zmeny tejto výnimky 
navrhované znenie predstavuje výrazné rozšírenie bezodplatnej zákonnej licencie a zásah do výlučných majetkových práv autora. 
Bezodplatná zákonná licencia sa podľa platnej právnej úpravy týka vystavovania takých diel ku ktorým autor previedol vlastníctvo na vystavovateľa, o ktorom zároveň vedel, že vystavovanie je časťou jeho obvyklých činností (teda autor vedel, že diela budú vystavované). 
Podľa navrhovaného znenia vystavovateľ, ktorého súčasťou obvyklých aktivít je verejné vystavovanie diel môže uplatňovať túto bezodplatnú licenciu v prípade, ak nadobudol vlastníctvo k dielu (výtvarné, fotografické, originál slovesného diela) priamo od autora. Zákonnú výnimku tak vystavovateľ môže uplatniť aj pri odplatnom vystavovaní diel, či za účelom dosahovania priameho alebo nepriameho hospodárskeho prospechu. 
Okruh beneficientov sa podľa navrhovaného znenia významne rozširuje o obvyklých vystavovateľov, ktorý si dielo vypožičali od akéhokoľvek vlastníka diela (napr. súkromnej osoby, ktorá vlastní dielo; autor nevedel, že dielo bude vystavované). Obvyklý vystavovateľ môže teda aj na odplatné vystavovanie vypožičaných diel, či vystavovanie diel za účelom dosahovania priameho alebo nepriameho hospodárskeho prospechu, aplikovať túto bezodplatnú zákonnú licenciu. 
Navrhované znenie ďalej významne rozširuje rozsah beneficientov zákonnej licencie na všetkých vlastníkov diel (výtvarných, fotografických), ktorí vystavujú dielo bez dosahovania priameho hospodárskeho prospechu (ods. 2). 
Autor je teda oprávnený uplatňovať svoje výlučné majetkové právo udeľovať súhlas na použitie diel, pri vystavení svojich diel každým vlastníkom fotografického diela alebo diela výtvarného umenia (akýkoľvek vlastník, nemusí byť obvyklý vystavovateľ) iba v prípade ak vlastník dosahuje vystavovaním priamy hospodársky prospech. 
Vystavovanie diel za účelom nepriameho hospodárskeho prospechu (zviditeľnenie, reklama vlastníka) by zrejme podľa navrhovaného znenia zostalo pokryté bezodplatnou zákonnou licenciou. 
Navrhované znenie však autorovi nedáva možnosť vylúčiť aplikáciu bezodplatnej licencie (napr. výhradou podobne ako je to v súčasnosti v §33 ods. 1). Ak by chcel autor vylúčiť aplikáciu takto koncipovanej výnimky, ovplyvňovať vystavovanie svojho diela, mať príjem zo zhodnocovania svojho diela a ekonomicky profitovať z tohoto typického výlučného majetkového práva, nezostáva mu de facto nič iné, ako nepreviesť vlastnícke právu k originálu, či rozmnoženine svojho diela. 
Návrh: 
Ponechať výnimku v pôvodnom znení, ako navrhovala DPS: 
Súhlas autora na priame verejné vystavenie5) originálu diela alebo jeho rozmnoženiny sa nevyžaduje, ak 
a) ide o verejné vystavenie originálu diela, ktoré bolo predané alebo ku ktorému vlastníctvo bolo prevedené iným spôsobom na fyzickú osobu alebo právnickú osobu, o ktorej autor vedel, že takáto činnosť je časťou jej obvyklých aktivít, 
b) verejné vystavenie nie je v rozpore s riadnym využívaním originálu diela alebo jeho rozmnoženiny a nezasahuje iným spôsobom do práv autora. 	O 	ČA	Ustanovenie o výnimke pre verejné vystavenie vyplýva z pôvodnej právnej úpravy a bolo náležite preformulované. 	
LITA 	§68 
Právo autora na informácie v súvislosti s uplatnením jeho práv bolo podrobne diskutované na zasadnutiach DPS. Navrhované znenie podľa nášho názoru nie celkom vyjadruje výsledky diskusie. Preto ho navrhujeme upraviť. 
Návrh: 
(1) Autor alebo osoba podľa § 66 má právo na účel zistenia údajov rozhodujúcich na uplatnenie práv vyplývajúcich z tohto zákona požiadať colné, finančné a daňové orgány o informácie o obsahu a rozsahu dovozu, príjmu, výrobe alebo inom spôsobe umiestnenia tovaru na trh, ktorý je: 
a) rozmnoženinou jeho diela alebo 
b) zariadením na vyhotovenie rozmnoženiny diela alebo jeho súčiastkou alebo 
c) nenahratým nosičom záznamu, ktorý sa obvykle používa na rozmnožovanie diela. 
a ústredný orgán štátnej správy pre oblasť štátnej štatistiky o informácie o dovoze, príjme, výrobe alebo inom spôsobe umiestnenia tovaru na trh, ktorý je a) rozmnoženinou jeho diela alebo b) zariadením na vyhotovenie rozmnoženiny diela alebo jeho súčiastkou c) nenahratým nosičom záznamu, ktorý sa obvykle používa na rozmnožovanie diela. 
(2) Autor alebo osoba podľa § 66 má právo nahliadať do colných, finančných, účtovných a daňových dokladov a databáz, aby zistil, či dovoz, príjem, výroba alebo iný spôsob umiestnenia tohto tovaru na trh alebo na použitie na území Slovenskej republiky je oprávnený podľa tohto zákona, alebo aby zistil údaje rozhodujúce na uplatnenie práv vyplývajúcich z tohto zákona. 
(3) Organizácia kolektívnej správy má právo požiadať príslušné štátne orgány o sprístupnenie neverejných informácií v elektronickej forme o dovoze, vývoze, prijatí a odoslaní tovarov zo systému INTRASTAT, aby zistila údaje rozhodujúce na uplatnenie práv vyplývajúcich z tohto zákona 
(4) Ustanovenia odsekov 1 a 2 platia primerane aj pri odoslaní a vývoze. 
(5) Organizácia kolektívnej správy je povinná zachovať mlčanlivosť o všetkých informáciách získaných podľa §68 a nesmie ich využiť na iný účel ako na riadny výkon kolektívnej správy. 	O 	N	Prístup k informáciám o konkrétnom subjekte z databázy Intrastat nie je možný. K týmto informáciám majú prístup len oprávnené osoby a to výlučne na štatistický účel.	
LITA 	§76 
V súčasnosti je bežnou praxou uzatvárať tzv. vykupovacie zmluvy, ktorými autor udeľuje licenciu na všetky spôsoby použitia v neobmedzenom rozsahu a celý čas ochrany diela, t. j. až 70 rokov po smrti autora. Autor je k uzatvoreniu takýchto zmlúv donucovaný reálnou hrozbou neuzatvorenia zmluvy, a to za jednu paušálnu sumu. 
Odhadnúť výšku paušálnej odmeny, ktorá by zahŕňala aj odmenu za použitie diela tak, aby spĺňala požiadavky § 76 ods. 1 a bola spravodlivá, bolo možné v minulosti, kedy sa diela využívali tradičnými spôsobmi, napr. vydaním diela, premietaním audiovizuálneho diela v kinách a pod. a len pri striktnom obmedzení rozsahu a spôsobov použitia. 
Pri dnešných technologických možnostiach daných rozvojom digitalizácie záznamov, digitálnych vysielaní, rastom počítačových sietí a obrovským nárastom rôznych modelov využitia diel v rámci sietí došlo k revolúcii v oblasti exploatácie diel. Na počiatku procesu využívania diela vonkoncom nie je možné odhadnúť a dohodnúť spravodlivú licenčnú odmenu. 
Preto považujeme za prirodzené a spravodlivé upraviť zákonom právo autora na odmenu za každé použitie diela, ktoré zabezpečí reálny podiel autora na zhodnocovaní diela pri ďalších použitiach a zabezpečí mu prostriedky pre živobytie, ďalšiu tvorbu a tým prínos pre rozvoj kultúry a kreatívneho priemyslu. 
Táto zásada/úprava bola zakotvená v predošlých právnych úpravách a rôznym spôsobom ju obsahujú zákony národných štátov. 
Návrh: 
Doplniť § 76 o ods. 1 tohto znenia: „Autor má právo na odmenu za každé použitie diela.“ 
Nasledujúce odseky prečíslovať. 	Z 	ČA	Pripomienka bola zohľadnená pri majetkových autorských právach a v požiadavke na primeranosť odmeny pri licenčných zmluvách.	
LITA 	§84 
V súvislosti so zásadnou pripomienkou k § 56 a návrhu riešiť licenčnú zmluvu na verejné vypožičiavanie za knižnice, ktoré poskytujú knižnično-informačné služby verejnosti medzi dvomi subjektami s použitím inštitútu kolektívnej licenčnej zmluvy, navrhujeme doplniť ustanovenie o ďalší odsek. 

Návrh: 
Ods. 5: 
Na licenčnú zmluvu na použitie predmetov ochrany verejným vypožičiavaním v knižniciach patriacim do knižničného systému Slovenskej republiky sa primerane použijú ustanovenia ods. 1, 2 a 4. 
Zmluvu uzatvára organizácia kolektívnej správy so Slovenskou národnou knižnicou a zo zmluvy vznikajú práva všetkým knižniciam podľa prvej vety. 	Z 	N	Riešené v osobitnom predpise.	
LITA 	§85 ods. 3 
Návrh stanovuje zavedenie povinnosti vydať nadobúdateľovi licencie potvrdenie, v ktorom je obsiahnutá špecifikácia predmetov ochrany, ktoré sú predmetom licencie. Ide zjavne o nepochopenie praktickej činnosti organizácií kolektívnej správy práv, ktoré udeľujú hromadne licenciu za obrovský počet predmetov ochrany. Hromadné licenčné zmluvy sú uzatvárané na domáci aj zahraničný repertoár, ktorý v prípade LITA obsahuje milióny diel evidovaných v databázach LITA a jej partnerských spoločností. Licencia sa hromadne udeľuje za celý repertoár určitého druhu diel, nie za jednotlivé diela. Uvedená požiadavka je v praxi nevykonateľná a nemá pre nadobúdateľa žiadny praktický zmysel. Licencie sa udeľujú v súlade so zmluvami o zastúpení (za autorov, ktorých konkrétna spoločnosť zastupuje a všetky ich diela – zoznam týchto autorov je uvedený na webovej stránke) a v súlade so zmluvami o vzájomnom zastúpení so zahraničnými spoločnosťami na jednotlivé odbory použitia a druhy diel, ktoré sú v repertoári tej-ktorej spoločnosti (zoznam zahraničných spoločností, s ktorými má napr. LITA podpísané zmluvy verejne prístupný na webovej stránke LITA). 
Návrh: 
Slovo „špecifikáciu“ nahradiť slovami „druhové určenie“. 	O 	ČA	Návrh zavedený ako alternatíva.	
LITA 	§85 ods. 5 
Nie je jasný účel ustanovenia, ktoré je zmätočné a popiera jeden zo základných cieľov kolektívnej správy práv (udeliť nadobúdateľovi licenciu za všetkých nositeľov práv, ktorých OKS zastupuje pre všetky predmety ochrany, ktoré má v repertoári). Udelenie licencie za všetky predmety ochrany, ktoré má OKS v repertoári je vždy nevyhnutné na dosiahnutie účelu riadneho výkonu kolektívnej správy práv. 
Návrh: 
Ustanovenie vypustiť ako zbytočné a popierajúce zmysel kolektívnej správy práv. 	O 	A		
LITA 	§86 ods. 1 
Inštitút rozšírenej hromadnej licencie (ďalej len RHL), ktorý využívajú mnohé štáty a ktorý v digitálnom prostredí nadobúda čoraz väčší význam, znamená udeľovanie súhlasu za všetkých nositeľov práv (okrem tých, ktorí svoje zastúpenie vylúčili). Pre používateľa, ktorý pri svojej činnosti používa veľké množstvo diel veľkého počtu autorov znamená RHL právnu istotu, že bude môcť používať pri svojej činnosti legálne diela všetkých autorov bez toho, aby vynakladal neúmerne vysoké náklady na zabezpečenie individuálnych súhlasov. Pri zabezpečení individuálneho vyúčtovania a poukazovania licenčných odmien vznikajú preňho ďalšie náklady, pričom celková výška nákladov na zabezpečenie legálneho použitia veľkého počtu diel by presahovala ekonomický a iný význam. 
Keďže pri RHL ide o faktický monopol jednej OKS v danom odbore použitia a druhu diel, nemôže zostať na výklade jednotlivých OKS, ktorá z nich zastupuje najviac nositeľov práv. Doterajšia prax ukázala, že preukázanie mandátov jednotlivých OKS a dokazovanie, kto zastupuje „najviac“ nositeľov práv nie je vonkoncom jednoduché a definitívne môže byť riešené až súdnou cestou. S kým uzatvorí nadobúdateľ licenciu, ak bude tvrdiť niekoľko OKS, že zastupujú najviac nositeľov práv? Ak nadobúdateľ zmluvu uzatvorí a preukáže sa, že dotyčná OKS nezastupuje najviac nositeľov práv, teda nemala právo v zmysle zákona udeliť RHL, bude licenčná zmluva od začiatku neplatná. Na jej základe sa však používali predmety ochrany, ich použitie ale bude považované za neoprávnené so všetkými dôsledkami z tejto skutočnosti vyplývajúce. Preto navrhujeme, aby oprávnenie na výkon kolektívnej správy práv s použitím inštitútu RHL vydávalo ministerstvo kultúry na základe zákonom stanovených kritérií. Inak vznikne nedozerný chaos, právna neistota a nárast súdnych sporov. 
Oprávnenie na výkon kolektívnej správy s využitím inštitútu rozšírenej hromadnej licencie je potrebné v určitom odbore použitia diel pre určitý druh použitia vydať ako monopolné. Takéto riešenie pripúšťa aj európska judikatúra (rozhodnutie ESD vo veci C-351/12 článok 16 smernice 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu, ako aj články 56 ZFEÚ a 102 ZFEÚ sa majú vykladať v tom zmysle, že nebránia právnej úprave členského štátu, vyhradiť výkon KS autorských práv k určitým chráneným dielam na území toho štátu pre určitý spôsob použitia len jednému kolektívnemu správcovi). 
Návrh: 
Organizácia kolektívnej správy, ktorej bolo udelené oprávnenie na uzatvorenie rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy v danom odbore použitia predmetov ochrany a pre určitý spôsob použitia môže uzatvoriť s nadobúdateľom rozšírenú hromadnú licenčnú zmluvu, ktorou udeľuje súhlas na použitie predmetov ochrany....... (ďalej pokračovať v navrhovanom znení). 	Z 	ČA	Reprezentatívnosť ostáva naviazaná na reprezentatívny počet domácich zastupovaných nositeľov práv a zahraničných priamo zastupovaných nositeľov práv. 	
LITA 	§86 ods. 5 
Platí to isté ako pre § 85 ods. 3. 
Návrh: 
Slovo „špecifikáciu“ nahradiť slovami „druhové určenie“. 	O 	A		
LITA 	§87 
Použitie modelu rozšírených hromadných licencií prichádza do úvahy 
- pri hromadnom použití diel, 
- v prípadoch, kedy by pre používateľa bolo ekonomicky neúnosné vysporiadať práva s nositeľmi práv individuálne a používateľ nemá istotu legálneho použitia diel, 
- pri použitiach diel, kde je použitie RHL výhodné aj pre nezastupovaného nositeľa práv (sekundárne použitia, kde si nositeľ práv môže uplatniť svoje práva len veľmi ťažko alebo vôbec nie), 
- v prípadoch neexistencie výnimky z výhradných autorských práv, 
- v prípadoch absencie povinnej kolektívnej správy. 
Návrh zákona taxatívne pomenúva, v ktorých prípadoch je možné uzatvoriť zmluvu s využitím RHL. Ako prvý uvádza „verejný prenos prostredníctvom technických zariadení“. Vzhľadom na skutočnosť, že by pri použití tohto pojmu mohlo dôjsť (a v súčasnosti aj dochádza) k rôznym výkladom, je nevyhnutné uvedené použitie presne definovať. 
Prax v rôznych štátoch ukazuje, že v súčasnosti, kedy sa prudko rozvíjajú ďalšie spôsoby predovšetkým digitálneho použitia, sa nejaví ako vhodné uzatvárať možnosti využitia RHL. Na túto skutočnosť reagovali niektoré zákony, ktoré obsahujú všeobecné kritériá uplatnenia RHL pre prípady, ak 
- sa používa veľké množstvo predmetov ochrany tým istým používateľom, 
- používateľ nemôže vopred určiť ktoré diela použije, 
- používateľ alebo OKS navrhnú pre určitý odbor použitia diela alebo druh predmetov ochrany použitie modelu RHL, pretože objektívne nie je možné uzatvárať zmluvy individuálne alebo získanie licencie od množstva autorov by bolo veľmi nákladné. 
V takýchto prípadoch by na základe odôvodnenej žiadosti malo mať ministerstvo možnosť žiadosť posúdiť a v prípade, ak sú splnené podmienky pre použitie modelu RHL, udeliť oprávnenie aj na iné prípady, ako tie, ktoré pomenúva zákona. Prijatím takýchto ustanovení by bol poskytnutý priestor (pri splnení všetkých podmienok, ktoré sú na použitie modelu RHL kladené) pre pružnú reakciu a potreby zúčastnených strán. 
Možnosť prijať takéto moderné ustanovenie, ktoré si nebude vyžadovať zmenu zákona pri každom ďalšom prípade, kedy sa ukáže potreba pre RHL, bola diskutovaná na zasadnutiach DPS a niektorými zainteresovanými stranami bola prijatá kladne. 
Návrh: 
Definovať verejný prenos prostredníctvom technických zariadení. 
Vypustiť v prvej vete slovo „výlučne“, za slovo „súhlas“ dať slovo „najmä“. 
Na zasadnutiach DPS, ktoré pripravuje ministerstvo kultúry na dopracovanie návrhu zákona v mesiacoch január, február pripraviť návrh doplnenia § 87 o pružné ustanovenie, ktoré bude reflektovať súčasné potreby neustále sa rozvíjajúcich spôsobov použitia diel, za stanovenia veľmi presných podmienok. 	O 	ČA	Rozšírená hromadná licenčná zmluva je zmluvným typom, ktorý je presne vyšpecifikovaný na konkrétne spôsoby použitia predmetov ochrany, pri ktorých je nevyhnutné udeliť používateľovi súhlas aj na predmety ochrany tých nositeľov práv, ktoré nie sú zastupovaný OKS.   	
LITA 	§88 
Ustanovenie môže spôsobiť právnu neistotu a chaos. Aj vzhľadom na náš predchádzajúci návrh riešiť RHL udeľovaním oprávnenia zo strany ministerstva, pričom by malo ísť o monopol, považujeme ustanovenie za zbytočné. 
Návrh: 
Celé ustanovenie vypustiť. 	O 	A		
LITA 	§91 
Postúpenie výkonu majetkových práv de facto znamená prevoditeľnosť majetkových práv, hoci § 36 stanovuje ich neprevoditeľnosť, i keď sa rieši zmluvou, pre ktorú by mali platiť určité pravidlá, najmä zmluvná voľnosť, rovnosť strán a ďalšie. 
Z praxe však vieme, že tomu tak nie je. Už pri dnešnej úprave, ktorá dohodu o postúpení výkonu majetkových práv nepozná, sme svedkami „donucovania“ autorov, aby uzatvárali tzv. vykupovacie zmluvy, ktorými autor udeľuje odplatnú či bezodplatnú licenciu na všetky spôsoby použitia v neobmedzenom rozsahu a celý čas ochrany diela, t. j. až 70 rokov po smrti autora. 
Uzatváranie „vykupovacích“ zmlúv je vážnym problémom nielen na Slovensku, preto sa touto otázkou veľmi seriózne zaoberajú aj európske inštitúcie. Z množstva dokumentov a štúdií (jednou z posledných je štúdia „Zmluvné úpravy vzťahujúce sa na tvorcov – právo a prax vybraných členských štátov“, ktorá bola vypracovaná na základe požiadavky Európskeho parlamentného výboru pre právne záležitosti - JURI) jednoznačne vyplývajú návrhy na zákaz vykupovacích zmlúv a zákaz ďalších nekalých zmluvných praktík, ktoré využívajú faktické nerovnovážne postavenie nositeľov práv a objednávateľov/nadobúdateľov licencie. 
Navrhované ustanovenie znamená nielen veľmi výrazné oslabenie postavenia autora, ale prakticky „predaj“ alebo „darovanie“ majetkových práv, vo veľkej väčšine prípadov vynucované zo strany silnejšieho subjektu reálnou „hrozbou“ nemožnosti uplatnenia sa autora. Tieto prípady sa v súčasnosti stávajú takmer pravidlom. 
Ustanovenie je v priamom rozpore s reálnou ochranou autorov a ďalších nositeľov práv, nakoľko fakticky ide o obchádzanie historicky zakotvenej právnej úpravy o neprevoditeľnosti práv. 
Priama prevoditeľnosť (osoba odlišná od pôvodného autora tieto práva po prevode „vlastní“ a je ich nositeľom) a nepriama prevoditeľnosť postúpiteľnosť (osoba odlišná od pôvodného autora tieto práva po prevode síce formálne „nevlastní“ a nie je ich nositeľom, no reálne tieto práva vykonáva, čo v praxi znamená, že tejto osobe plynú ekonomické a iné úžitky mimo pôvodného nositeľa práv) bola veľmi podrobne diskutovaná aj na zasadnutiach DPS na MKSR, pričom bola jednomyseľne a detailne odôvodnene odmietnutá zástupcami nositeľov práv, OKS, zástupcami SKKD, ako aj samotnými autormi, ktorí boli priamo prítomní na rokovaniach. 
Je potrebné zdôrazniť, že spomedzi všetkých členov DPS majú najväčší a najširší mandát v otázke prevoditeľnosti práv práve OKS, ktoré preukázateľne reprezentujú tisíce slovenských autorov, výkonných umelcov, režisérov, scenáristov, maliarov, choreografov, výrobcov záznamov ako aj ďalšie milióny nositeľov práv z celého sveta, ktorých sa daná vec týka na území Slovenskej republiky. V súčasnosti sú, v slovenských podmienkach osobitne, jedinou reálnou silou, ktorá dokáže vyjadriť problémy autorov a plnohodnotne sa postaviť za ich práva. Akékoľvek názory prezentované OKS sú prezentáciou názorov samotných nositeľov práv, ktorí si volia svoje zastúpenie a názorovú reprezentáciu aj v DPS. 
Zavedenie priamej alebo nepriamej prevoditeľnosti práv, alebo výkonu práv v praxi znamená vykupovanie práv podnikateľským prostredím na jednoznačnú škodu pôvodných autorov a ďalších nositeľov práv. Zo zahraničnej skúsenosti je preukázateľne viditeľné, že táto proklamovaná a na papieri demokraticky vyzerajúca nová „možnosť“ a „dispozičné právo pre nositeľov práv“ je len zásterkou na efektívne zbavenie autorov ich majetkových práv a akýchkoľvek ekonomických nárokov z ďalšieho zhodnocovania ich tvorivej duševnej činnosti. 
Právny poriadok Slovenskej republiky musí byť tvorený tak, aby chránil záujmy a práva občanov, ktorí sú pri uzatváraní zmlúv vo výrazne slabšej pozícií. Tento princíp je zakotvený a používaný analogicky aj pri iných skupinách obyvateľstva, ako je napríklad spotrebiteľské právo. Zákon umožňuje zmluvnú voľnosť medzi chránenou osobou a podnikateľom, no prisudzuje tejto osobe špecifické postavenie, ktoré je opodstatnené. 
Predkladateľ návrhu zákona, Ministerstvo kultúry SR, by mal predovšetkým chrániť autorov ako nositeľov kultúrnej diverzity proti praktikám, ktoré ich zbavujú možnosti disponovať právami, ktoré sú deklarované ako výhradné, a možnosti príjmu, aby mohli ďalej vytvárať kultúrne hodnoty a byť základom pre rozvoj kreatívneho priemyslu. 
Rovnako si dovoľujeme poukázať na absolútny procesný a administratívny chaos pri zavedení takéhoto nesprávneho a neetického ustanovenia do platnej legislatívy. Množstvo sporov o identifikáciu aktuálnych nositeľov práv, dovolávania sa relatívnej neplatnosti právnych úkonov, problémy pri dedičských konaniach a ďalšie. Pochopiteľne s ďalšou záťažou pre súdnictvo. 
Návrh: 
Ustanovenie ako celok vypustiť. 	Z 	A		
LITA 	§92 
Z hľadiska možných rôznych právnych skutočností (napr. zmluvné ustanovenia o splatnosti odmien a pod.) považujeme za potrebné zákonom upraviť, kedy sa audiovizuálne dielo považuje za dokončené. Ustanovenie má zmysel aj kvôli kompatibilite s národnými zákonmi európskych štátov, ktoré takéto ustanovenie obsahujú. 
Ustanovením sa súčasne realizujú osobnostné práva autorov (režisér de facto predstavuje spojenie tvorby všetkých zúčastnených autorov). 
Návrh: 
Doplniť o ods. 3: 
Audiovizuálne dielo sa považuje za vytvorené/dokončené, ak s jeho prvou kópiou súhlasia režisér a výrobca originálu audiovizuálneho diela. Matrica tejto kópie sa nesmie zničiť. Akúkoľvek zmenu prvej kópie možno vykonať len po predchádzajúcom súhlase režiséra a výrobcu. 	O 	N	Na audiovizuálne diela sa primerane aplikujú aj ustanovenia o autorskom diele. Z toho dôvodu považujeme doplnenie za nadbytočné. 	
LITA 	§96 ods. 2, písm. a) 
V ustanovení § 96 ods. 2 je odvolávka na ustanovenie § 96 ods. 2; nie je jasné prečo. 	O 	N	Ide o spresnenie ustanovenia.	
LITA 	§96 ods. 2, písm. b) 
V súvislosti s naším návrhom na doplnenie zákona o osobitné ustanovenia o odmeňovaní za použitie audiovizuálnych diel navrhujeme ustanovenie preformulovať. 
Návrh: 
b ) sa s nimi dohodol na odmene za vytvorenie audiovizuálneho diela a na odmene alebo spôsobe jej určenia podľa ustanovenia § 97 druhá veta; na dohodu o odmene za použitie diela sa primerane vzťahuje ustanovenie § 76 ods. 1. 	O 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
LITA 	§96 ods. 4, písm. a) 
Návrh pripúšťa akúkoľvek zmenu diela audiovizuálne použitého. Navrhujeme ustanovenie v záujme jednoznačného výkladu a právnej istoty upresniť. 
Návrh: 
a) autor diela audiovizuálne použitého udelil výrobcovi originálu audiovizuálneho diela súhlas na spracovanie alebo inú zmenu audiovizuálne použitého diela výhradne pre účely vyhotovenia audiovizuálneho diela a jeho zaznamenanie audiovizuálnym záznamom .................. 	O 	N	Ide o nadbytočné doplnenie.	
LITA 	§96 ods. 5 
Pre vyhotovenie audiovizuálneho diela sa ako audiovizuálne použité diela používajú rôzne druhy diel. Pri stanovení lehoty, po ktorú nemôže autor udeliť súhlas na vloženie diela do iného audiovizuálneho diela je potrebné tieto lehoty rozlišovať. Lehota 10 rokov je pochopiteľná napr. pri použití románu ako diela preexistentného, je však úplne bezdôvodná pri použití napr. piesne, fotografie alebo iného výtvarného diela. Bežne sa používajú úryvky alebo celá hudobná skladba súbežne v rôznych audiovizuálnych dielach. To isté platí aj pre diela výtvarné, a najmä fotografické. Takéto výrazné obmedzenia majetkových práv autora v prospech producenta považujeme za neprípustné. 
Navyše takáto dispozícia je plne možná v rámci realizácie zmluvnej slobody a zmluvy klauzuly tohto typu aj obsahujú. 
Návrh: 
Celý ods. vypustiť.  	Z 	A		
LITA 	Návrh na doplnenie nového §97 
Doplniť úpravu o audiovizuálnom diele o osobitné ustanovenie o odmene za použitie audiovizuálneho diela – § 97 
Podobne, ako iní ľudia, aj autor by mal žiť zo svojej práce, ktorou je pre neho tvorba. Pomerne veľa autorov je „na voľnej nohe“. Povaha ich práce a prax v audiovizuálnom odbore spôsobuje, že veľa z toho, čo robia, je neplatené, najmä vo fáze vývoja AV diela. Scenárista pracuje na scenári niekoľko mesiacov, odmenu dostane až neskôr (napr. po finančnom zabezpečení aspoň prvých fáz). Režisér tiež pracuje už v prvých fázach vývoja bez toho aby dostal zaplatené, keďže producent ešte len zabezpečuje financovanie diela (granty, potenciálnych investorov). Pracuje teda bez akejkoľvek garancie vyplatenia odmeny za túto fázu vývoja AV diela. 
AV autori musia mať zabezpečené príjmy z využití svojich diel, aby mali z čoho žiť i v čase, kedy začnú pracovať na vývoji ďalšieho projektu. 
Nielen na Slovensku, ale aj v iných štátoch sú tendencie uzatvárať buy-out zmluvy a teda vykupovať autorské práva. Autor pri nerovnovážnom postavení pri rokovaní s prirodzene dominantným producentom sa v drvivej väčšine prípadov „dohodne“ na paušálnej sume, ktorá znamená zaplatenie jednej sumy raz a navždy. Rôzne úpravy typu „autor má právo na dodatočnú odmenu“ sú absolútne neúčinné, nevymožiteľné a v praxi nerealizovateľné. V niektorých zmluvách nachádzame ustanovenia, podľa ktorých majú autori právo na odmenu po vrátení nákladov na výrobu AV diela (v našich podmienkach sa náklady prakticky nikdy nevrátia, preto niektoré zákony obsahujú ustanovenia, podľa ktorých sa do nákladov nerátajú rôzne položky, napr. granty a pod.). V našich podmienkach nepoznáme autora, ktorý by okrem vyplatenej paušálnej odmeny mal z použitia audiovizuálneho diela ďalšiu odmenu, napriek zmluvným klauzulám, ktoré upravujú rôznym spôsobom podiel na zhodnotení diela. Súčasné ustanovenie § 55, na ktoré sa odvolávajú producenti, ako na spravodlivé riešenie odmeny za každý spôsob použitia diela v praxi vyzerá tak, že producent v zmluve paušálnu sumu, ktorú je ochotný autorovi vyplatiť, rozdelí na dve časti – odmenu za vytvorenie a licenčnú odmenu, ak chce dodržať literu zákona, rozdelí na niekoľko častí, pričom uvedie paušál za jednotlivé spôsoby použitia (výnimočný prípad), prípadne sa dohodne na percentuálnej odmene (len pri niektorých spôsoboch použitia) z dosiahnutých výnosov pričom, výnos nie je definovaný a vykladá sa ako zisk (bežná je napr. klauzula „po uhradení všetkých nákladov na výrobu audiovizuálneho diela“). V skutočnosti na Slovensku neexistuje prípad, kedy by autor AV diela dostal okrem paušálnej odmeny nejaké ďalšie finančné prostriedky. V niektorých prípadoch sa autor/režisér podieľa na finančnej odmene spojenej s udelenou cenou za film, poznáme však zmluvy, že producent žiada aj podiel na cene za réžiu, či scenár. Dodatočné finančné prostriedky dostane autor výhradne z práv povinne kolektívne spravovaných – náhrady odmien, káblová retransmisia, pričom v prípade káblovej retransmisie pri podpise zmluvy vo väčšine prípadov producenti trvajú na tom, aby autor udelil licenciu aj na tento spôsob použitia (v rozpore s právnou úpravou) a je snaha získať pre seba aj odmenu za tento spôsob použitia, keďže ho „vykúpili“. 
Takáto situácia je neudržateľná a voči autorom nespravodlivá. Absolútne majetkové autorské práva nemajú žiadnu hodnotu, ich hodnota sa získava až použitím diela. Vykúpením autorských práv sa táto základná charakteristika autorských práv popiera, producent (resp. iný nadobúdateľ práv napr. vydavateľ, ktorý vykonáva práva autora na základe výhradnej licenčnej zmluvy v neobmedzenom rozsahu a na dobu ochrany autorských práv – stáva sa pravidlom, takáto prax začína prevažovať aj v divadlách) si osobuje oprávnenie paušálnou sumou „oceniť“ absolútne autorské práva. 
Odhadnúť výšku paušálnej odmeny, ktorá by zahŕňala aj odmenu za použitie diela tak, aby spĺňala požiadavky § 76 ods. 1 a bola spravodlivá, bolo možné v minulosti, kedy sa diela využívali tradičnými spôsobmi, napr. vydaním diela, premietaním audiovizuálneho diela v kinách a pod. a len pri striktnom obmedzení rozsahu a spôsobov použitia. 
Pri dnešných technologických možnostiach daných rozvojom digitalizácie záznamov, digitálnych vysielaní, rastom počítačových sietí a obrovským nárastom rôznych modelov využitia diel v rámci sietí došlo k revolúcii v oblasti exploatácie diel. Na počiatku procesu využívania diela vonkoncom nie je možné odhadnúť a dohodnúť spravodlivú licenčnú odmenu. 
Tradičné spôsoby použitia AV diel (najmä čo sa týka nájmu DVD, kde aj na Slovensku jestvuje nezrieknuteľné právo na odmenu) sú nahrádzané digitálnymi spôsobmi využitia (catch-up služby, on-demand streaming a pod.). 
Preto považujeme za prirodzené a spravodlivé upraviť zákonom právo autora na odmenu za každé použitie diela, predovšetkým verejným prenosom, a to od osôb, ktoré dielo priamo používajú. 
Zakotvenie neodňateľného a nescudziteľného práva na odmenu za každé použitie diela obsahujú pri rôznych spôsoboch použitia viaceré národné úpravy (predovšetkým Nemecko všeobecne pre všetky odmeny, Francúzsko, Španielsko, Taliansko, Poľsko, Belgicko atď.). Napr. vysielateľ je zo zákona povinný platiť autorom za použitie ich diel prostredníctvom OKS. Úprava je k autorom spravodlivá, pričom podľa štúdií vypracovaných na úrovni EÚ neexistujú žiadne dôkazy o tom, že by tento systém bránil producentom vyrábať nové AV diela. 
Štáty so zakotvením práva na odmenu za zhodnocovanie/používanie diel, ktoré sme uviedli vyššie (a sú to štáty s veľmi významným audiovizuálnym priemyslom) , nemajú žiadny problém s tým, čo ako argument uvádzajú slovenskí producenti: „nikto odo mňa nezoberie dielo, kde nebudú vysporiadané práva“. Používateľ v ďalších štátoch (teda nie v štáte, kde bolo dielo vytvorené) s platením odmien za použitie AVD nemá problém, lebo vie, že ich platiť musí. Situáciu je možné riešiť aj spôsobom stanoveným v niektorých krajinách, napr. Poľsko alebo Španielsko, kde pri použití AVD diel v zahraničí, je možné stanoviť odmenu pre autora percentuálnym podielom z odmeny za poskytnutie licencie – nie z výnosov). Poľská úprava doslovne: „Odmena platená za použitie poľského AVD v zahraničí alebo zahraničného AVD v Poľsku môže byť stanovená paušálnou sumou.“ 
Odmeňovaniu AV autorov sa obšírne venuje aj Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. septembra 2012 o internetovej distribúcii AV diel v Európe (2011/2313(INI)). Konštatuje, že hoci výhradné právo autora na sprístupňovanie verejnosti bolo uznané informačnou smernicou v roku 2011, odmeňovanie za sprístupnenie diel online je stále nedostatočné. Preto v tomto dokumente Európsky parlament vyzýva členské štáty, aby 
- zakázali dohody o odkúpení práv, keďže EÚ podporuje nevyhnutnosť zabezpečiť autorom spravodlivé odmeňovanie za každé využívanie ich diel, najmä využívanie online, 
- zabezpečili vyrovnanie vyjednávacích pozícií medzi autormi a producentami prostredníctvom udelenia neodňateľného práva na odmenu za všetky formy využitia ich diel, vrátane prípadov, ak svoje výhradné právana sprístupňovanie verejnosti previedli na producenta, 
- prijali opatrenia na zabezpečenie spravodlivého odmeňovania autorov pri distribúcii, opakovanom vysielaní alebo vysielaní AV diel. 
V roku 2008 publikovala Európska komisia materiál o kreatívnom online obsahu na jednotnom trhu. Pri tejto príležitosti komisárka Redingová, zodpovedná za informačnú spoločnosť a médiá povedala: „Musíme sa v Európe rozhodnúť: chceme mať silný hudobný a filmový priemysel? Ak áno, mali by sme mu dať právny rámec, autorom spravodlivú odmenu a spotrebiteľom široký prístup k chránenému obsahu.“ 
V roku 2009 publikovala Európska komisia Dokument o kreatívnom obsahu na jednotnom európskom trhu: výzvy pre budúcnosť, v ktorom uznala, že uľahčenie prístupu k tvorivému obsahu bude musieť byť v súlade s ochranou autorských práv. Medzi možné opatrenia zaradila aj povinnú kolektívnu správu práva na sprístupňovanie verejnosti a poskytnutie neodňateľného práva na spravodlivú ochranu. 
V roku 2011 prijala Európska komisia dokument „Zelená kniha o online distribúcii AV diel v Európskej únii: príležitosti a výzvy na jednotnom digitálnom trhu“, v ktorom okrem iného navrhuje riešenia na vysporiadanie práv za online poskytovanie mediálnych služieb, video on-demand a retransmisiu. Vysporadúva sa aj s otázkou odmeny pre nositeľov práv za online použitie AV diel. EK považuje za nevyhnutné zabezpečiť pre nositeľov práv primeranú odmenu, a to zavedením neodňateľného práva na odmenu za sprístupňovanie verejnosti, ktoré bude povinne kolektívne spravované. 
Toto riešenie je podporované aj odborníkmi (štúdia KEA a Cerna vypracovaná na základe zadania Európskeho parlamentu, Výboru pre právne záležitosti). 
Európsky parlament sa vyslovil, že najlepším spôsobom zabezpečenia primeraného odmeňovania nositeľov práv je uplatňovanie práva na odmenu za každé použitie diela na základe hromadných zmlúv prostredníctvom OKS. 

Návrh: 
§ 97 
Osobitné ustanovenie o odmene za použitie audiovizuálneho diela 
Autori audiovizuálneho diela, ako aj autori diel audiovizuálne použitých majú pri použití audiovizuálneho diela verejným prenosom právo na primeranú odmenu za každé použitie diela, ktorého sa nemožno vzdať; toto právo uplatňujú organizácie kolektívnej správy práv voči fyzickým alebo právnickým osobám, ktoré audiovizuálne dielo priamo používajú. Pri ostatných použitiach majú spoluautori audiovizuálneho diela právo na primeranú odmenu osobitne za každý spôsob použitia diela.  	Z 	A		
LITA 	§100 ods. 5 
Návrh stanovuje, že zamestnávateľ je povinný autorovi predložiť návrh na uzavretie dohody o dodatočnom vyrovnaní bez ďalšej úpravy. Zo znenia však nevyplýva, že je povinný sa s ním aj vyrovnať. V ustanovení sa hovorí o odmene, zamestnanec však predovšetkým dostáva mzdu. 
Návrh: 
Ak je mzda alebo iná odmena vyplývajúca z právneho vzťahu podľa odseku 1 v zjavnom nepomere k finančnému prínosu dosiahnutému neskorším použitím zamestnaneckého diela, autor má právo voči zamestnávateľovi na dodatočnú primeranú odmenu. 	O 	N	Ustanovenie bolo na základe pripomienok iných subjektov vypustené.	
LITA 	§102 ods. 1 
Návrh odporuje definícii spoločného/kolektívneho diela podľa výkladového slovníka pojmov WIPO a je nekompatibilný s úpravami takéhoto diela v iných štátoch. 
Podľa Významového slovníka pojmov autorského práva a práv súvisiacich s autorským právom, ktorý vydala WIPO, sa pod pojmom „spoločné dielo vo všeobecnosti rozumie dielo pripravené osobou z príspevkov autorov zúčastňujúcich sa na jeho vytvorení za účelom vzniku spoločného diela (Francúzsko, Taliansko, USA a pod.). V niektorých zákonoch založených na princípe copyrightu kategória spoločného diela zahŕňa aj diela, ktoré pozostávajú z preexistentných diel rozličných autorov, a to bez ich osobnej účasti (Kanada). Spoločným menovateľom oboch koncepcií spoločného diela (na rozdiel od spoluautorského alebo spojeného diela – joint work) je položenie dôrazu na úlohu osoby, ktorá rozhoduje o účele diela, vyberá, koordinuje a edituje príspevky do takéhoto diela. Táto osoba je považovaná za autora spoločného diela ako celku, a to bez ujmy na autorskom práve jednotlivých autorov“. 
USA: 
Podľa autorského práva USA je spoločným dielom dielo ako napr. periodická publikácia, antológia alebo encyklopédia, do ktorého je zaradené veľké množstvo príspevkov tvoriacich v ňom samostatné a nezávislé diela. Skutočnosť, že v USA sú za spoločné dielo považované predovšetkým periodiká potvrdzuje aj materiál US Copyright Office, ktorý pojednáva o príspevku do spoločného diela: „Ak niekto napíše článok, stĺpček alebo krátky príbeh, ktorý bol vydaný v časopise, novinách alebo inom periodiku, môže vykonať osobitnú registráciu pre toto dielo. Tento druh diela sa nazýva „príspevok do spoločného diela.“ Podľa súčasného práva autorské právo k takémuto príspevku do vydaného spoločného diela, ako sú periodiká, je odlišné od autorského práva k spoločnému dielu ako celku.“. 
Európska únia: 
Pokiaľ je v európskych zákonoch upravený inštitút spoločného diela (sú zákony, ktoré tento pojem nepoznajú, napr. Nemecko, Poľsko, Veľká Británia a ďalšie), za spoločné dielo sa považuje dielo, viacerých autorov, ktoré bolo vytvorené na podnet a pod vedením fyzickej alebo právnickej osoby, pričom príspevky jednotlivých autorov nemajú povahu osobitných diel (napr. Lotyšsko) alebo príspevky nie sú schopné samostatného použitia (napr. Česká republika), príspevky vytvárajú jeden autonómny výtvor, pre ktorý boli vytvorené a nie je možné ani jednému z nich pripísať autorské právo na diele takto vytvorenom ako celku (Španielsko, Maďarsko, Francúzsko, ........). 
Niektoré zákony (v záujme jednoznačného výkladu) priamo uvádzajú príklady spoločných diel, ako „napr. príručky, zbierky vedeckých diel, noviny, časopisy a iné periodiká“ (Estónsko), „osobitné diela literárne, vedecké, didaktické, s náboženským, politickým alebo umeleckým cieľom, ako sú slovníky, antológie, noviny a časopisy“ (Taliansko), „napr. encyklopédie, antológie“ (Slovinsko), „encyklopédie, slovníky, kalendáre, príručky a pod.“ (Írsko). 
Z uvedeného prehľadu je zrejmé, že inštitút spoločného diela sa chápe ako dielo, ktoré sa používa v prípadoch, kde 
- je zúčastnený veľký počet autorov, 
- veľa príspevkov, ktoré nemusia byť schopné samostatného použitia alebo nemusia mať povahu samostatných diel, 
- úprava jednoznačne vymedzuje spoločné dielo (s uvedením príkladov) ako dielo istého druhu (periodiká, encyklopédie, antológie...), 
- bez osoby, ktorá dielo iniciuje, usmerňuje a zabezpečuje proces jeho vytvorenia, nie je možné proces tvorby zorganizovať, skoordinovať; iba ona jediná má celý proces tvorby pod kontrolou. 
Podľa návrhu môže byť spoločné dielo vytvorené jednou osobou, čo je v priamom rozpore s pomenovaním a charakteristikou tohto diela, ako je medzinárodne chápané. Osoba, ktorá proces vytvorenia usmerňovala a zabezpečovala, nie je v postavení spoluautora, to znamená, že v postavení autora byť môže? Zákon nerieši ani pojem „usmerňovania“, ktorý už legislatívny zámer autorského zákona označil ako „nejasnú podmienku“. 
Navrhované ustanovenie je vágne, nekompatibilné s úpravami štátov takmer na celom svete, pripúšťa ľubovôľu v aplikačnej praxi, čo spôsobí zmätky a právnu neistotu. Opätovne ide o návrh, ktorý v takejto podobe zakladá veľkú pravdepodobnosť množstva súdnych sporov. 
Návrh: 
Spoločné dielo je dielo, ktoré vytvorilo viac autorov na podnet a pod vedením fyzickej alebo právnickej osoby; príspevky zahrnuté do spoločného diela nie sú schopné samostatného použitia. 	Z 	A		
LITA 	K V. časti – Kolektívna správa práv ako k celku 
Organizácie kolektívnej správy (OKS) práv vznikli pre spravovanie práv autorov a ďalších nositeľov práv k predmetom ochrany pre odbory použitia diel, v ktorých je nemožné alebo sťažené uplatňovať práva individuálne. Nevytvoril ich štát, nie sú verejnoprávnymi subjektami, ani orgánmi štátnej správy. Vytvorili si ich samotní nositelia práv, ktorí riadia a kontrolujú činnosť výkonných orgánov (exekutívy). Sú občianskoprávnymi subjektami a nesmú dosahovať zisk. 
V prípade OKS ide teda o priestor súkromného práva. Všetky pripomienky k tejto časti návrhu sú založené na neodňateľnom práve súkromných subjektov (fyzických i právnických osôb) na ochranu súkromia pred neúčelným zasahovaním (čl. 13, ods. 1, písm. a) a ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky). 
Cieľom smernice EP a Rady 2014/26/EÚ o kolektívnej správe práv je zosúladenie vnútroštátnych pravidiel týkajúcich sa činnosti organizácií, stanovenie požiadaviek na činnosť OKS s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň správy, finančného hospodárenia, transparentnosť a predkladanie správ. Dosiahnutie týchto cieľov však neznamená bezbrehé, neodôvodniteľné, až protiústavné zásahy do činnosti občianskoprávnych subjektov, ukladanie šikanóznych povinností, ktoré znamenajú zvyšovanie nákladov na správu a v niektorých prípadoch až znefunkčnenie ich činnosti. Návrh zákona ide v mnohých prípadoch nad rámec smernice, nad rámec možných zásahov do činnosti občianskoprávnych subjektov, obsahujú nevykonateľné ustanovenia, ktoré svedčia o neznalosti vykonávania kolektívnej správy v praxi. 
Každá navrhovaná úprava, ktorá ide nad rámec smernice a ktorá určuje pravidlá vnútorného fungovania náležiace výhradne právomoci vrcholných orgánov OKS, je zásahom do vnútorných pomerov súkromnoprávnych subjektov. 
Návrh je jednostranne ústretový voči používateľom, ustanovenia o povinnostiach predkladať informácie sú vágne, prakticky nevymožiteľné bez možnosti následnej kontroly zo strany OKS. 
Dôsledky uplatňovania niektorých navrhovaných ustanovení by znamenali faktické poškodenie nositeľa práv, hoci navrhovateľ mal pravdepodobne opačný úmysel. 
Nevyjasnenosť pojmov, nedostatočná úprava niektorých vzťahov (napr. riešenie spoločného výberu, ale aj iné) budú viesť k nárastu súdnych sporov a enormnému zaťaženiu súdnictva. 	O 	N	Uvedenú pripomienku vzhľadom na jej všeobecnú povahu nie je možné vyhodnotiť .	
LITA 	§159 ods. 3 
Ustanovenie je zmätočné a pripúšťa nejednoznačný výklad. Takto koncipované ustanovenie nepozná právna úprava žiadneho štátu. V súčasnosti, kedy sa Európa snaží o harmonizáciu úpravy audiovizuálnych diel a ich spravovania, prichádza zákonodarca s návrhom, ktorý je s týmito snahami v príkrom rozpore. Ustanovenie výrazným spôsobom obmedzí autorov audiovizuálnych diel v práve vybrať si spoločnosť, ktorá má jeho práva spravovať. Je v príkrom protiklade so záväzkami, ktoré pre OKS vyplývajú zo zmlúv so zahraničnými partnermi a môžu poškodiť práva a oprávnené záujmy zahraničných autorov. 
Návrh: 
Ustanovenie, ktoré je v rozpore so slobodným výberom OKS zo strany nositeľa práv, úpravami jednotlivých štátov a medzinárodnou praxou žiadame vypustiť. 	Z 	A		
LITA 	§161 ods. 2 
Nesprávna transpozícia smernice 93/83/EHS. Už predošlá úprava znamenala chybnú transpozíciu, navrhovaná úprava je so smernicou v rozpore. 
Návrh: 
Výkon majetkového práva podľa odseku 1 spravuje organizácia kolektívnej správy: to sa nevzťahuje na práva vykonávané vysielateľom vo vzťahu k jeho vlastnému vysielaniu bez ohľadu na to, či tieto práva sú právami vysielateľa alebo ich nadobudol od iných nositeľov práv. 	Z 	A		
LITA 	§163 ods. 2, písm. e) 
Smernica neukladá povinnosť uviesť podrobnosti o vytvorení fondu na podporu sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích potrieb členom a nositeľom práv v štatúte. Takéto informácie obsahuje obyčajne štatút fondu, ktorý je osobitný vnútorný predpis organizácie a je zverejnený na webovej stránke OKS. 
Návrh: 
písm. e) vypustiť 	O 	A		
LITA 	§166 ods. 5 
Návrh považujeme za absurdný. OKS je povinná v zmysle príslušných ustanovení predložiť ministerstvu všetky relevantné doklady a informácie, za správnosť ktorých ručí. Nemôže však zodpovedať za správnosť týchto údajov na webovej stránke ministerstva, keďže ich tam nevkladá. 
Návrh: 
Ustanovenie vypustiť. 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované v zmysle, že OKS zodpovedá len za správnosť a  pravdivosť poskytnutých, nie zverejnených údajov.	
LITA 	§169 ods. 2 
Ustanovenie by malo obsahovať presnejšie vymedzenie, o aké informácie, doklady alebo iné podklady má ísť. Pojem „riadny výkon dohľadu“ je veľmi široký, môže zvádzať na ľubovôľu až šikanu. 
Návrh: 
Ustanovenie dopracovať na pripravovaných zasadnutiach DPS. 	O 	N	Ministerstvo požaduje v rámci výkonu dohľadu len také informácie, ktoré sú nevyhnutné na jeho výkon, tak aby bol zistený skutočný stav veci. 	
LITA 	§169 ods. 3 
Návrh presnejšie nevymedzuje lehotu (napr. primeraná lehota), určenie lehoty ponecháva na ľubovôli ministerstva. Pri presnejšie nevymedzenom pojme „informácie a podklady“ a širokom chápaní pojmu „riadny výkon dohľadu“ môže ísť v mnohých prípadoch o požiadavky, ktoré si budú vyžadovať vynaloženie značného množstva práce, nákladov a času, a to všetko na náklady OKS s povinným, aj opakovaným, uložením pokuty zo strany ministerstva. OKS nemá žiadnu možnosť brániť sa proti možnej šikane zo strany štátneho orgánu, ktorá môže vyústiť až do faktickej likvidácie OKS. 
Návrh: 
Ustanovenie dopracovať/prepracovať na pripravovaných zasadnutiach DPS. 	O 	ČA	Návrh vymedzuje spodnú hranicu lehoty, v ktorej je OKS povinná poskytnúť informácie v rámci výkonu dohľadu, čo je dostatočnou zárukou pre OKS, že ministerstvo nebude v tejto súvislosti postupovať voči OKS neprimerane.	
LITA 	§173 ods. 2 
Spôsob zvolávania valného zhromaždenia určuje štatút/stanovy každej OKS, pričom je riešená aj spôsob zvolania mimoriadneho valného zhromaždenia zo strany členstva. 
Návrh ide výrazne nad rámec smernice a znamená neprípustnú a ničím neodôvodnenú ingerenciu do činnosti občianskoprávneho subjektu. Opakované zvolávanie valného zhromaždenia, ktorého uskutočnenie si vyžaduje množstvo práce a značné náklady v krátkych časových intervaloch zanedbateľným počtom členov (navyše zastupovaných) by viedlo k ochromeniu, až znemožneniu činnosti OKS. 
Návrh: 
Celý odsek vypustiť. 	Z 	A		
LITA 	§173 ods. 4 
Kto tvorí valné zhromaždenie, určuje štatút OKS. Sú to všetci členovia OKS. Považujeme za neprípustný zásah do činnosti občianskoprávneho subjektu určovať, kto tvorí valné zhromaždenie organizácie. Pokiaľ by úmyslom bola účasť zastupovaných autorov na činnosti OKS, nič nebráni tomu, aby sa ktorýkoľvek zastupovaný autor stal členom OKS, keďže štatút spoločnosti určuje nediskriminačné a rovnaké podmienky prijatia za člena. Naopak, oproti zastupovaným autorom budú diskriminovaní členovia, ktorí riadne platia členské príspevky určené na činnosť orgánov spoločnosti. 
Návrh ide výrazne nad rámec smernice (čl. 7 ods. 9 - všetci členovia OKS majú právo zúčastniť sa na valnom zhromaždení členov a právo na ňom hlasovať) a je diskriminačný voči členom organizácie. 
Návrh: 
(4) Členovia organizácie kolektívnej správy majú právo zúčastniť sa na valnom zhromaždení a právo na ňom hlasovať. 	Z 	ČA	Právo hlasovať na valnom zhromaždení prislúcha len členom OKS. 	
LITA 	§173 ods. 5 
Smernica upravuje obmedzenia hlasovacieho práva, na základe jedného alebo dvoch kritérií: na základe dĺžky trvania členstva a/alebo súm vyplatených alebo patriacich členovi. Toto obmedzenie má svoje uplatnenie v modifikovanej podobe v takmer všetkých štatútoch alebo stanovách spoločností a rozhodujú o ňom členovia na valnom zhromaždení. Má svoj praktický význam. 
Návrh: 
Do ustanovenia ods. 5 doplniť štvrtú vetu: 
Štatút organizácie kolektívnej správy môže obmedziť tieto práva na základe 
a) dĺžky trvania členstva a/alebo 
b) súm vyplatených alebo patriacich členovi. 	Z 	A		
LITA 	§173 ods. 6 a 7 
Uznášaniaschopnosť valného zhromaždenia upravujú štatúty OKS. Navrhovaná úprava je opätovne ničím neodôvodneným zásahom do činnosti občianskoprávneho subjektu. 
Návrh: 
Oba ods. vypustiť. 	Z 	A		
LITA 	Návrh na doplnenie nových odsekov v §173 
Transponovať možnosť delegovať niektoré právomoci valného zhromaždenia na zhromaždenie delegátov za predpokladu, že je zabezpečená primeraná a účinná účasť členov v rozhodovacom procese OKS a že zastúpenie jednotlivých kategórií členov v zhromaždení je spravodlivé a vyvážené. 
Návrh: 
(x) Valné zhromaždenie členov môže prostredníctvom ustanovenia v štatúte delegovať právomoci uvedené v odseku 3 písm. i), j), k) a l) orgánu kontroly. 

(xx) V organizácii kolektívnej správy s dualistickým systémom valné zhromaždenie členov nerozhoduje o vymenovaní alebo odvolaní členov orgánu riadenia alebo o schvaľovaní ich odmien podľa odseku 3 písm. b), ak právomoc prijímať takéto rozhodnutia bolo delegované na orgán kontroly. 	Z 	A		
LITA 	§174 ods. 1 a 2 
Orgán riadenia je riadiacim, nie výkonným orgánom OKS, čo vyplýva už zo samotného názvu tohto orgánu. Určovanie zloženia riadiaceho orgánu, ako aj štatutárny orgán upravujú štatúty jednotlivých spoločností. 
Orgán riadenia (jeho členov, ako aj štatutárny orgán) má upravovať štatút. 
Návrh: 
(1) Orgán riadenia je orgánom riadiacim činnosť organizácie kolektívnej správy a v súvislosti s výkonom kolektívnej správy práv môže vykonávať i činnosti štatutárneho orgánu organizácie kolektívnej správy. Orgán riadenia sa môže skladať z jednej alebo viacerých osôb. 

(2) Orgán riadenia je určený štatútom organizácie kolektívnej správy. 	Z 	ČA	Návrh určuje, že orgán riadenia je riadiacim orgánom OKS a prípadne môže vykonávať aj funkciu  štatutárneho orgánu OKS.	
LITA 	§174 ods. 4, písm. b) 
Nie veľmi vhodne upravený konflikt záujmov. Orgánom riadenia môže byť aj nositeľ práv, je preto potrebné riešiť iným spôsobom. Podľa návrhu by sa nemohlo napr. použiť dielo výtvarného umelca na webovej stránke organizácie (diskriminačné) alebo by nemohol člen orgánu riadenia uzatvoriť zmluvu o zastúpení. 
Návrh: 
Dopracovať uvedené ustanovenie na pripravovaných zasadnutiach DPS tak, aby nebolo diskriminačné a vecne správne, transponovalo smernicu pokiaľ ide o konflikt záujmov. 	Z 	A		
LITA 	§174 ods. 7 
Uvedená sankcia nemá opodstatnenie, je zásahom do úpravy vzťahov, ktoré sú v kompetencii OKS ako občianskoprávneho subjektu. Nemá oporu v smernici. 
Návrh: 
Vypustiť. 	Z 	A		
LITA 	§175 ods. 2 
Upraviť podľa pripomienky k ustanoveniu § 173 ods. 4 z dôvodov tam uvedených. 
Návrh: 
V druhej vete vypustiť slová „a nositeľov práv zastupovaných podľa § 177". 	Z 	A		
LITA 	§175 ods. 3, písm. b) 
Totožná pripomienka, ako pri §174 ods. 4, písm. b) 
Návrh: 
Dopracovať uvedené ustanovenie na pripravovaných zasadnutiach DPS tak, aby nebolo diskriminačné a vecne správne, transponovalo smernicu pokiaľ ide o konflikt záujmov. 	Z 	A		
LITA 	§177 ods. 1 
Návrh stanovuje povinnosť prevziať zastúpenie každého nositeľa práv, ak o to požiada, bez akýchkoľvek ďalších podmienok, dokonca aj v prípade (na rozdiel od súčasnej úpravy), ak jeho dielo ešte nebolo použité. Je v záujme OKS, aby zastupovala čo najviac nositeľov práv. V praxi môže dôjsť (a dochádza) k prípadom, kedy OKS má objektívne dôvody na to, aby zastúpenie určitého nositeľa práv neprevzala. 
Tieto prípady rieši smernica v čl. 5 ods. 2: „Pokiaľ OKS objektívne neodôvodnila odmietnutie správy, je povinná spravovať práva...“ Navrhujeme upraviť ustanovenie v zmysle smernice. 
Návrh: 
Na konci prvej vety doplniť: 
.. a organizácia kolektívnej správy nepreukáže objektívne dôvody na odmietnutie zastúpenia. 	O 	A		
LITA 	§177 ods. 3 
Ustanovenie je nelogické a nie je jasný dôvod takéhoto ustanovenia. OKS zastupuje práva autorov pri použití jeho diel. Vykonáva správu jeho majetkových práv, teda práv, ktoré sú právami na použitie diel. 
OKS by podľa tohto ustanovenia musela prevziať zastúpenie kohokoľvek, kto vyhlási, že je nositeľom práv (nemusí byť) alebo síce je autorom diel, ktorých má plný šuflík, ale nikdy nedôjde k ich použitiu. 
Návrh: 
Vypustiť. 	Z 	N	Na zastupovanie nositeľa práv organizáciou kolektívnej správy by sa nemala vyžadovať podmienka preukázania skutočného použitia predmetu ochrany, napr.  ak nositeľ práv má záujem vykonávať správu práv výlučne prostredníctvom OKS. 	
LITA 	§177 ods. 4 
Nesprávne a rozširujúco transponované ustanovenie čl. 5 ods. 3 (smernica: „nositelia práv majú právo poskytovať licencie na nekomerčné využívanie....“ 
V praxi sa veľmi často stáva, že napriek tomu, že zmluvy o zastúpení obsahujú možnosť individuálneho výkonu práv za predpokladu oznámenia vopred, nositelia práv si túto povinnosť neplnia. Následne dochádza k situácii: zmluva medzi autorom a OKS je uzatvorená, autor neoznámi OKS, že udelil licenciu inému subjektu, OKS uplatňuje jeho práva. Nadobúdateľ licencie tvrdí, že má licenciu priamo od autora (hoci nemal právo ju udeliť, nesplnil podmienky zmluvy) a OKS má jedinú možnosť: preukazovať neoprávnené použitie diela na súde. V konečnom dôsledku tento postup ide proti samotnému autorovi, ale aj ostatným nositeľom práv, ktorí znášajú náklady na súdny spor v zrážke z odmien, ktorú má právo si organizácia zraziť na výkon KS. 
Ustanovenie na prvý pohľad vyzerá ústretové voči autorom, v konečnom dôsledku ich však poškodzuje. 
Návrh: 
Doplniť prvú vetu: 
Organizácia kolektívnej správy nesmie pre prípad nekomerčného použitia obmedziť individuálny výkon majetkových práv nositeľom práv zastupovaných podľa odseku 1. 	Z 	A		
LITA 	§178 ods. 2 
Na zasadnutiach DPS boli podrobne diskutované práva a povinnosti strán pri poskytovaní si informácií a ich následnom overovaní a kontrole ich správnosti. S navrhovanými riešeniami zo strany OKS nemali problém ani napr. subjekty povinné platiť náhrady odmien. 
Ustanovenie je nedostatočné, neodráža všetky diskutované problémy, ktoré v súčasnosti sťažujú nielen proces uzatvárania zmlúv, ale aj uplatňovanie práv zo strany OKS. 
Návrh: 
Organizácia kolektívnej správy a používateľ alebo iná povinná osoba si navzájom poskytnú na účely uzatvárania zmlúv podľa odseku 1 všetky potrebné a úplné informácie. Používateľ alebo osoba povinná uhradiť náhradu odmeny je povinná umožniť organizácii kolektívnej správy riadny výkon kolektívnej správy a bez vážnych dôvodov neodmietnuť organizácii kolektívnej správy poskytnutie potrebných informácií. Organizácia kolektívnej správy nesmie informácie získané pri výkone kolektívnej správy využiť na iný účel ako na výkon kolektívnej správy. Organizácia kolektívnej správy je oprávnená nahliadať do dokumentov používateľa alebo osoby povinnej uhradiť náhradu odmeny, ktoré preukazujú včasné a riadne plnenie zmlúv uzatvorených s ňou pri výkone kolektívnej správy, ako aj povinností, ktoré pre osoby povinné uhradiť náhradu odmeny vyplývajú zo zákona; organizácia kolektívnej správy je oprávnená požadovať od používateľa a od osoby povinnej uhradiť náhradu odmeny potrebnú súčinnosť a vysvetlenie k informáciám obsiahnutým v takýchto dokumentoch; používateľ alebo iný účastník takejto zmluvy, ako aj osoba povinná uhradiť náhradu odmeny, je povinná organizácii kolektívnej správy túto činnosť umožniť. 	Z 	A		
LITA 	§178 ods. 3 
Ustanovenie navrhujeme doplniť: 
Návrh: 
Organizácia kolektívnej správy na žiadosť, ktorá obsahuje správne, pravdivé a úplné údaje potrebné pre uzatvorenie zmluvy, predloží používateľovi návrh zmluvy podľa odseku 1 v primeranej lehote od doručenia tejto žiadosti. Ak organizácia kolektívnej správy potrebuje na vyhotovenie návrhu zmluvy podľa odseku 1 doplňujúce informácie od používateľa, vyzve používateľa v lehote podľa prvej vety na doplnenie týchto informácií ,a ten je povinný tieto informácie doplniť. Ak používateľ nepredloží správne, úplné a pravdivé doplňujúce informácie organizácii kolektívnej správy, povinnosť uzavrieť zmluvu podľa odseku 1 zaniká. Ak organizácia kolektívnej správy nie je oprávnená zmluvu podľa odseku 1 uzavrieť, informuje o tejto skutočnosti používateľa bez zbytočného odkladu. 	O 	ČA	Požiadavka bola zohľadnená v rámci viacerých ustanovení.   	
LITA 	§178 ods. 5 
Takto upravené vystavenie faktúry je nevykonateľné. Pri použití cca 20 miliónov výpožičiek a jednej faktúre alebo faktúre na úhradu náhrad odmien nie je možné určiť jednotlivé predmety ochrany. Používateľ je povinný nahlasovať použitie jednotlivých diel, či výkonov (play listy), na základe ktorého OKS vystaví faktúru a ktoré jej slúži pre presné a spravodlivé rozúčtovanie nositeľom práv. Obom stranám je teda jasné, za použitie akých diel OKS vystavuje faktúru. Návrh ustanovenia svedčí o neznalosti o množstve spracúvaných údajov týkajúcich sa použitia predmetov ochrany. 
Návrh: 
Ak je používateľ na základe zmluvy podľa ods. 1 povinný zaplatiť organizácii kolektívnej správy odmenu, organizácia kolektívnej správy vystaví faktúru, ktorá okrem zákonom stanovených náležitostí obsahuje druhové určenie predmetov ochrany a vymedzenie spôsobov a času použitia. 	Z 	A		
LITA 	§178 ods. 7 
Navrhujeme doplniť možnosť dožadovať sa určenia obsahu zmluvy súdnou cestou aj zo strany OKS. Prvú vetu ustanovenia v tomto zmysle doplniť. 
Návrh: 
Ak sa organizácia kolektívnej správy nedohodne na uzavretí zmluvy podľa odseku 1, môže používateľ, ako aj organizácia kolektívnej správy požadovať, aby obsah takejto zmluvy vrátane odmeny určil súd. Používateľ môže požadovať, aby obsah takej zmluvy vrátane odmeny určil súd aj v prípade, ak organizácia kolektívnej správy nepredloží používateľovi návrh zmluvy podľa ods. 1. 	Z 	N	OKS nepotrebuje aktívnu legitimáciu, pretože uvedené ustanovenie sa vzťahuje len na prípad, kedy OKS nepredloží používateľovi návrh na uzatvorenie licenčnej zmluvy, napriek tomu, že používateľ si za tým účelom splnil svoje zákonné povinnosti alebo sa používateľ s OKS nedohodne na uzavretí zmluvy.	
LITA 	§180 ods. 4, písm. a) 
Doplniť: 
Návrh: 
a) vyberať v súlade s týmto zákonom a zmluvami podľa § 178 ods. 1 pre nositeľa práv odmeny, primerané odmeny a náhrady odmien 	O 	A		
LITA 	§181 ods. 5 
Tvorba fondu na podporu sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích potrieb členov a nositeľov práv je určená štatútom fondu alebo stanovami. Štatúty veľmi podrobne riešia aj objektívny a nediskriminačný spôsob prideľovania prostriedkov fondu, ktorý je otvorený všetkým, aj nezastupovaným autorom. 
Riešia aj narábanie so zostatkom fondu. Nie je prijateľné, aby zákon stanovoval, ako sa má naložiť so zostatkami, ktoré v tom-ktorom kalendárnom roku zostávajú vo fonde. 
Prostriedky fondu v jednotlivých spoločnostiach nemusia byť veľké a v niektorých prípadoch sa vyžaduje ich akumulácia tak, aby bol naplnený účel, pre ktorý bol fond vytvorený. Pokiaľ sa majú každoročne rozdeliť medzi milióny nositeľov práv, pre nich je to kvapka v mori, akumulované zostatky počas dlhšieho obdobia budú slúžiť účelom, pre ktoré bol fond vytvorený. 
Opätovne konštatujeme, že druhá veta je neodôvodnenou ingerenciou do činnosti občianskoprávneho subjektu. 
Návrh: 
Druhú vetu vypustiť. 	Z 	A		
LITA 	§182 ods. 2 
Návrh je nerealizovateľný a svedčí o hlbokej neznalosti objemu, spôsobu spracovávaných informácií a procese rozúčtovania finančných prostriedkov. 
Pri príprave smernice bol jedným z najdlhšie a najpodrobnejšie diskutovaných bodov termín splatnosti odmeny. Smernica nakoniec stanovila dobu 9 mesiacov. Snahou všetkých spoločnosti je vyplatiť odmeny čo najskôr, v mnohých prípadoch použitia (kde je to možné, napr. droit de suite) sa odmeny vyplácajú skôr, ako odmeny za iné druhy použitia. Druhá veta je v danom termíne objektívne nevykonateľná. 
Návrh: 
V prvej vete nahradiť slovo „troch“ slovom „deviatich“, v druhej vete slová „do troch dní“ nahradiť slovami „do šiestich mesiacov“. 	Z 	A		
LITA 	§186 
Zásadne nesúhlasíme s takto nastaveným systémom povinnosti uzatvoriť dohodu o spoločnej správe. Nie vo všetkých navrhovaných odboroch je možné spoločnú dohodu uzatvoriť (napr. vysielanie, kde spôsob spravovania malých a veľkých práv nie je kompatibilný). 
Pokiaľ ide o ods. 2, návrh musíme považovať za riešenie, ktoré spôsobí chaos a dlhotrvajúce súdne spory. Je v rozpore s medzinárodnou praxou a zmluvami, ktoré majú OKS so zahraničnými partnermi uzatvorené. Návrh mimoriadne poškodzuje predovšetkým nositeľov práv, vychádza v ústrety len používateľom a snaží sa vyriešiť problémy, ktoré je možné (pri vzájomnom porozumení, otvorenom prístupe, jasných mandátoch a uplatňovaní štandardných pravidiel rokovaní) dosiahnuť dohodou. 
Pri nemožnosti dohody o spoločnom výbere by mohol nastúpiť mediátor a osoba, ktorá je schopná objektívne situáciu posúdiť. 
Ministerstvo kultúry, ktoré je orgánom dohľadu nad činnosťou OKS, sa nemôže zbavovať zodpovednosti a riešiť nedostatok konsenzu OKS navrhovaným spôsobom. 
OKS sa snažia o spoločný výber vo všetkých oblastiach, kde je to možné. V mnohých odboroch použitia spoločný výber úspešne funguje na základe dohôd a jasne stanovených pravidiel. Takéto riešenie je efektívne a mimoriadne výhodné pre používateľov, aj pre nositeľov práv. Spoločné uplatňovanie práv však vyžaduje dohodu a v prípade nedohody riešenie, s ktorým vyjadria súhlas nositelia práv. V opačnom prípade systém fungovať nebude alebo spôsobí výraznú ujmu predovšetkým tým, pre ochranu práv ktorých je zákon prioritne určený, teda nositeľom práv. 
Návrh: 
Celé stanovenie vypustiť. 	Z 	ČA	Povinnosť uzatvoriť dohodu o spoločnej správe sa vzťahuje len na použitie predmetov ochrany verejným prenosom v prevádzkarňach prostredníctvom technického zariadenia (okrem vysielania, retransmisie a sprístupňovania verejnosti) a vyhotovenie rozmnoženiny podľa § 42 a 43.  	
LITA 	§192, písm. i) a n) 
Znovu je potrebné si uvedomiť, že OKS nie sú verejnoprávnymi subjektami. Zverejňovať obsah uzatvorených zmlúv so zahraničnými spoločnosťami alebo dohody o spoločnej správe na webovom sídle spoločností považujeme za neodôvodnený zásah do činnosti občianskoprávnych subjektov. 
Návrh: 
Preformulovať písm. i) a n) nasledovne: 
Návrh na zmenu: 
i) zoznam organizácií kolektívnej správy, s ktorými organizácia kolektívnej správy uzavrela dohodu o zastúpení, 
n) zoznam organizácií kolektívnej správy, s ktorými organizácia kolektívnej správy uzavrela dohody o spoločnej správe. 	O 	A		
LITA 	§193 ods. 2 
Návrh zákona nezodpovedá úprave transponovanej smernice o kolektívnej správe, navrhujeme preformulovať celé ustanovenie a sústrediť sa na úplné a verné prebratie úpravy smernice o kolektívnej správe. Príkladom sú ustanovenia § 193 ods. 2 písm. g) a j), ktoré vyjadrujú rovnaký cieľ duplicitne a zmätočne. 
Návrh: 
Preformulovať ustanovenie § 193 v zmysle vyššie uvedeného v súlade so znením smernice o kolektívnej správe. 	O 	A		
LITA 	§201 ods. 3 
Vzhľadom na termíny stanovené zákonom, ako vzhľadom na skutočnosť veľkého množstva materiálov, vrátane uskutočnenia prípadných zmien v stanovách/štatútoch spoločností podľa požiadaviek zákona, navrhujeme uviesť inú lehotu. 
Návrh: 
Oprávnenia na výkon kolektívnej správy práv udelené podľa do terajších predpisov sa považujú za oprávnenia na výkon kolektívnej správy práv podľa tohto zákona do 30. júna 2016. 	O 	N	Musí byť dodržaný termín transpozície smernice 2014/26/EÚ. 	
MDVaRR SR 	K § 3 
V § 3 odporúčam doplniť definíciu „fotografického diela“ (podľa osobitnej časti dôvodovej správy k § 3 až 5 navrhované ustanovenie definuje aj fotografické dielo). 	O 	A		
MDVaRR SR 	K § 5 písm. c) 
V § 5 písm. c) žiadam vypustiť bodkočiarku a slová „práva autorov k dielam, ktoré sú súčasťou územnoplánovacej dokumentácie zostávajú zachované“. 
Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Návrh územnoplánovacej dokumentácie je jedno komplexné dielo, ktoré sa neskladá z jednotlivých diel. Vo vzťahu k charakteru územnoplánovacej dokumentácie, procesu jej obstarávania a obsahu je text, ktorý žiadame vypustiť, nezrozumiteľný. 
 	Z 	A		
MDVaRR SR 	K § 5 písm. f) 
V § 5 písm. f) odporúčam vypustiť slovo „najmä“. 	O 	A		
MDVaRR SR 	K § 25 ods. 1 
V § 25 ods. 1 odporúčam slová „s iným dielom“ nahradiť slovami „podľa § 8“ (podľa § 8 ods. 1 je možné spojiť aj viac ako dve diela), resp. odporúčam zvážiť iné primerané preformulovanie textu. 	O 	A		
MDVaRR SR 	K § 26 ods. 3 
V § 26 ods. 3 za slovom „záznamom“ žiadam vypustiť čiarku a slová „alebo stavbou, ak ide o architektonické dielo“. 
Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Stavba nie je „rozmnoženina diela“ – je postavená podľa návrhu architekta, tzn. podľa projektu, ku ktorému sa viažu autorské práva. Nie je prípustné, aby autor architektonického diela (návrhu) mal autorské právo k samotnej stavbe postavenej podľa jeho návrhu. Architektonickým dielom (§ 3 ods. 5 návrhu zákona) nie je stavba, ale architektonický návrh stavby; rozmnoženinou diela sú kópie návrhu alebo projektu, nie samotná stavba. Stavba je „vykonaním architektonického diela“ vo vlastníctve stavebníka, resp. vlastníka stavby a nemôžu sa na ňu vzťahovať autorské práva (tie sa vzťahujú na architektonický návrh, ktorý je vlastníctvom architekta). Vlastník stavby môže svoju stavbu (napr. rodinného domu) zmeniť, prestavať alebo pristavať aj bez súhlasu autora projektu, ale nemôže návrh alebo projekt ďalej predať. Podľa tohto návrhu, resp. projektu má uskutočniť stavbu – nemôže ho použiť na iný účel. 
 	Z 	A		
MDVaRR SR 	K nadpisu pod § 27 
V nadpise pod § 27 za slovom „rozširovanie“ odporúčam vložiť slovo „diela“. 	O 	A		
MDVaRR SR 	K § 27 ods. 4 
V § 27 ods. 4 žiadam vypustiť slová „architektonické dielo vyjadrené stavbou a“ a slová „stavby alebo“; zároveň odporúčam zvážiť inú primeranú úpravu tejto problematiky. 
Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Architekt má autorské právo k architektonickému návrhu stavby aj po uskutočnení stavby podľa tohto návrhu; týmto dielom (architektonickým návrhom) môže naďalej disponovať a môže ho predať ďalšiemu stavebníkovi. 
 	Z 	N	Rozpor odstránený	
MDVaRR SR 	K § 29 ods. 3 
V § 29 ods. 3 za slovom „vystavením“ odporúčam vložiť slovo „diela“. 	O 	A		
MDVaRR SR 	K § 32 
V § 32 odporúčam vypustiť slová „verejný“ a „verejnosťou“. 
Odôvodnenie: 
Vypustenie uvedených slov navrhujem z dôvodu veľkej variability možností šírenia diela elektronickými komunikačnými sieťami v rámci uzavretých neverejných skupín účastníkov, napr. vo virtuálnych privátnych sieťach, v rámci vysielania v amatérskom pásme, v cloudových službách a pod. 
 	O 	N	Ide o pojmy zavedené smernicou. Všetky uvedené príklady (cloud) sú verejné, nakoľko vždy ide len o potencionálne vnímanie individuálne neurčenými osobami.	
MDVaRR SR 	K § 33 
V § 33 odporúčam textáciu odseku 1 nahradiť textáciou: „Retransmisia diela je súčasný, nezmenený a úplný prenos vysielaného diela prostredníctvom elektronickej komunikačnej siete, uskutočnený inou osobou ako je vysielateľ. Retransmisia zahŕňa aj prenos cez satelit, internet a ďalšie siete.8)“. 
Odôvodnenie: 
Vypustenie slov „verejný, verejnosť“ navrhujem z dôvodu veľkej variability možností šírenia diela elektronickými komunikačnými sieťami v rámci uzavretých neverejných skupín účastníkov, napr. vo virtuálnych privátnych sieťach, v rámci vysielania v amatérskom pásme, v cloudových službách a pod. 
 	O 	N	Ide o pojmy zavedené smernicou. Všetky uvedené príklady (cloud) sú verejné, nakoľko vždy ide len o potencionálne vnímanie individuálne neurčenými osobami.
Zákonný pojem elektronické komunikačné siete zahŕňa všetky navrhované technológie prenosu.	
MDVaRR SR 	K § 33 ods. 2 
V § 33 ods. 2 odporúčam vypustiť § 33 ods. 2. 
Odôvodnenie: 
Uvedené odporúčam z dôvodu zosúladenia tohto návrhu so zákonom č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov, z ktorého je zrejmé, že elektronické komunikačné siete zahŕňajú káblovú retransmisiu, aj satelitnú retransmisiu. 
 	O 	A		
MDVaRR SR 	K nadpisu pod § 34 
V nadpise pod § 34 za slovom „Sprístupňovanie“ odporúčam vložiť slovo „diela“. 	O 	A		
MDVaRR SR 	K § 35 ods. 6 
V § 35 ods. 6 žiadam vypustiť slová „architektonické dielo a“ a slová „v podobe stavby a“; zároveň odporúčam zvážiť inú primeranú úpravu tejto problematiky. 
Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Architekt má autorské právo k architektonickému návrhu diela aj po uskutočnení stavby podľa tohto návrhu; týmto dielom (architektonickým návrhom) môže naďalej disponovať a môže ho predať ďalšiemu stavebníkovi. 
 	Z 	N	Rozpor odstránený.
Ustanovenie preformulované 

MDVaRR SR 	K § 38 ods. 7 
V § 38 žiadam vypustiť odsek 7. 
Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Stavba ako vyjadrenie architektonického diela (návrhu alebo projektu) nemôže byť chránená autorským právom. Nie je prípustné, aby pri prípadnej zmene užívanej stavby musel jej vlastník žiadať súhlas autora návrhu alebo projektu, resp. súhlas jeho dedičov, keby autor zomrel. Odporúčam zvážiť definovanie kritérií pre okruh stavieb, ktoré by mohli byť chránené autorským právom. 
 	Z 	A		
MDVaRR SR 	K § 59 
V § 59 v prvej vete pred slovami „inou formou“ odporúčam vložiť slovo „alebo“. 	O 	N	Ide o inú formu prevodu vlastníckeho práva ako predaj – napr. darovanie.	
MDVaRR SR 	K § 3 ods. 1 
V § 3 ods. 1 odporúčam slová „autora vnímateľným“ nahradiť slovami „autora, priamo alebo pomocou na to určených technických zariadení vnímateľné“. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na to, že predkladaný návrh zákona zahŕňa aj také diela, ktoré sú zo svojej podstaty zaznamenané elektronickou formou (napr. audiovizuálny záznam, počítačový program), ktorá nie je priamo zmyslami vnímateľná, odporúčam do textu doplniť potrebu príslušného zariadenia, ktorým môže byť napríklad prijímač, prehrávač, projektor, počítač a pod. Súčasne navrhujem upraviť nesprávne použitý gramatický tvar slova „vnímateľným“. 
 	O 	N	Aj napriek sprostredkovaniu technickým prostriedkom je vždy nakoniec vnímateľný ľudskými zmyslami. Ide o základný pojmový znak diela. 	
MDVaRR SR 	K § 3 ods. 4 
V § 3 ods. 4 za slovom „šperk“ odporúčam vypustiť čiarku a slová „fotografické dielo“. 	O 	N	Fotografické dielo je v zmysle smernice vnímané ako druh diela výtvarného umenia so špecifickými vlastnosťami (Čl. 2 ods. 1 smernice 2001/84/ES).	
MDVaRR SR 	K § 3 ods. 4 
V § 3 ods. 4 odporúčam vypustiť slová „alebo iné dielo výtvarného umenia“ (odsek 4 demonštratívne vymenúva diela výtvarného umenia), resp. odporúčam zvážiť iné primerané preformulovanie textu. 	O 	A		
MDVaRR SR 	K § 59 
V § 59 prvej vete žiadam slová „dielo vo forme stavby alebo maľby alebo plánu stavby na účel obnovy stavby“ nahradiť slovami „dielo vo forme maľby na účel jej obnovy“ a v druhej vete vypustiť slová „stavby alebo jej časti“. 
Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Súvisí s navrhovanou úpravou § 5 písm. c), § 26 ods. 3, § 27 ods. 4, § 35 ods. 6 a § 38. 
 	Z 	N	Rozpor odstránený	
MDVaRR SR 	K osobitnej časti dôvodovej správy k § 33 
V osobitnej časti dôvodovej správy k § 33 odporúčam vypustiť slová „obmedzená na príjem verejnosťou prostredníctvom káblového alebo mikrovlnného systému. Za káblovú retransmisiu sa považuje aj retransmisia prostredníctvom satelitu. Káblová retransmisia je“. Odôvodnenie navrhovanej úpravy je v pripomienkach k § 33. 	O 	N	Špeciálne rozlišovanie káblovej retransmisie a retransmisie pomocou iných technických riešení vyžaduje smernica o káblovom a satelitnom vysielaní. 	
MDVaRR SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 8 
V poznámke pod čiarou k odkazu 8 za skratkou „ods.“ odporúčam vložiť číslo odseku „1 	O 	A		
MDVaRR SR 	K § 134 
V § 134 pred slovami „šiestej hlavy“ odporúčam vložiť slová „prvej časti“. 	O 	ČA	Ide o šiestu hlavu druhej časti. 	
MDVaRR SR 	K § 119 ods. 3 
V § 119 ods. 3 odporúčam slová „§ 28 ods. 3“ nahradiť inými, primeranými slovami. 	O 	N	Ide o primerané vzťahovanie, opis nie je účelný.	
MDVaRR SR 	K § 106 
V § 106 odporúčam označenie paragrafu „18“ nahradiť označením „19“ z dôvodu odstránenia duplicity (§ 105). 	O 	A		
MDVaRR SR 	K § 97 ods. 1 
V § 97 ods. 1 odporúčam textáciu prvej vety odseku 1 nahradiť textáciou: „Počítačový program je funkčný súbor príkazov a inštrukcií, vyjadrených v akejkoľvek forme, určený na použitie priamo alebo nepriamo v počítači alebo v podobnom technickom zariadení.“ 
Odôvodnenie: 
Nevyhnutnou podmienkou toho, aby bol program správne spustiteľný (aby mohol byť vnímateľný zmyslami), je jeho funkčnosť. Počítačový program ako taký je šírený nezávisle; je určený na použitie v počítači, resp. v podobnom technickom zariadení, napr. v smartfóne alebo hráčskej konzole – počítačové programy môžu byť určené aj pre iné zariadenie ako počítač. 
 	O 	ČA	Počítačový program je chránený už ako súbor zdrojových alebo stojových kódov, ktoré nemusia byť technicky funkčné (v závislosti od zariadenia).	
MF SR 	Všeobecne 
Odporúčam prerokovať so Štatistickým úradom SR zaradenie organizácií kolektívnej správy ako právnických osôb, pretože nie je vylúčené, že podľa novej metodiky ESA 2010 budú organizácie kolektívnej správy zaradené do sektora verejnej správy, pričom na subjekty verejnej správy sa vzťahujú ustanovenia zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 523/2004 Z. z.“). V prípade zaradenia týchto organizácií do sektora verejnej správy by niektoré ustanovenia návrhu [napr. § 173 ods. 3 písm. j), podľa ktorého sa umožňuje organizácii kolektívnej správy prijať úver alebo poskytovať pôžičky, alebo poskytovať záruky na úver alebo pôžičku] boli nesúladné so zákonom č. 523/2004 Z. z. a bolo by ich potrebné prepracovať. 	O 	ČA	OKS však nie sú subjekty verejnej správy, ide o úpravu súkromnoprávnych vzťahov.	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vybraných vplyvov žiadam vyznačiť vplyv na informatizáciu spoločnosti a vypracovať analýzu vplyvov, pretože v súvislosti so zverejňovaním vzorov formulárov a evidencie organizácií kolektívnej správy, ktorým bolo udelené oprávnenie na webovom sídle ministerstva, sa zavádzajú nové elektronické služby s úrovňou I (informatívna úroveň), takže nemožno súhlasiť s konštatovaním, že návrh nemá vplyv na informatizáciu spoločnosti. 	Z 	A	Nezavádzajú sa nové  nové elektronické služby. Vzory formulárov nebudú vypracované a zverejňované, ministerstvo bude viesť len zoznam OKS na svojom webovom sídle, ako v súčasnoti.	
MF SR 	K § 72 
V odseku 4 odporúčam preformulovať vnútorný odkaz na § 72, pretože sa odsek 4 nachádza v § 72. 	O 	A		
MF SR 	K § 101 
V odseku 4 odporúčam slová „Na počítačový program a kartografické dielo vytvorené celkom alebo sčasti na objednávku sa vzťahujú ustanovenia o zamestnaneckom diele“ nahradiť slovami „Na výkon práv k počítačovému programu a kartografickému dielu vytvorenému celkom alebo sčasti na objednávku sa primerane vzťahujú ustanovenia o zamestnaneckom diele“, pretože na predmetné diela sa majú vzťahovať ustanovenia o zamestnaneckom diele, pričom objednávateľ sa v tomto prípade považuje za zamestnávateľa. Je preto potrebné, aby sa ustanovenia o zamestnaneckom diele vzťahovali len na výkon práv, a to len primerane, napr. nie na dohodnutie odmeny. 	O 	N	Z ustanovenia je uvedené zrejmé. 	
MF SR 	K § 102 
V odseku 3 odporúčam, z dôvodu zabezpečenia primeranej ochrany práv autora, na konci doplniť slová „ak sa autor a iná fyzická osoba alebo právnická osoba nedohodnú inak.“. 	O 	N	Vzhľadom na aplikovateľnosť ustanovení o zamestnaneckom diele aj na spoločné dielo, je možná aj dohoda na odlišnej úprave medzi autorom a inou fyzickou osobou a právnickou osobou. 	
MF SR 	K § 178 
V odseku 6 žiadam vypustiť odkaz 24 vrátane poznámky pod čiarou k tomuto odkazu a reguláciu vydania faktúry upraviť priamo v návrhu; poznámka pod čiarou k predmetnému odkazu uvádza neexistujúce ustanovenia zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve. 

Vychádzajúc z kontextu ustanovenia možno predpokladať, že zámerom bolo uviesť odkaz na zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o DPH“), konkrétne na znenie § 71 až 74. Nemožno však súhlasiť ani s uvedením odkazu na tento právny predpis, pretože podľa ustanovení § 71 až 76 tohto zákona je povinná vyhotoviť faktúru len tá zdaniteľná osoba, ktorá je registrovaná ako platiteľ DPH. Ak organizácia kolektívnej správy nie je platiteľom DPH, povinnosti v súvislosti s vyhotovením faktúry podľa zákona o DPH sa na ňu nevzťahujú. Ak organizácia kolektívnej správy, ktorá nemá postavenie platiteľa DPH, nie je povinná vyhotoviť faktúru podľa zákona o DPH, nemôže jej túto povinnosť ukladať iný ako daňový zákon. Prostredníctvom § 71 až 76 zákona o DPH je do tohto zákona transponovaná smernica Rady 2010/45/EÚ z 13. júla 2010, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, pokiaľ ide o pravidlá fakturácie na účely dane z pridanej hodnoty. Cieľom právnej úpravy je zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu, a preto sa ustanovujú určité požiadavky týkajúce sa údajov, ktoré sa majú uvádzať vo faktúrach s cieľom umožniť lepšiu kontrolu dane. Zákon o DPH však nie je právnym predpisom ustanovujúcim všeobecne pravidlá v oblasti fakturácie. 
 	Z 	A		
MF SR 	K § 169 
Navrhované znenie je potrebné terminologicky zosúladiť s § 7 ods. 1 písm. c) zákona č. 523/2004 Z. z. a preformulovať v tom zmysle, že pokuty sú príjmom štátneho rozpočtu. 	O 	A		
MF SR 	Všeobecne 
V súvislosti s používaním pojmu „písomná forma“ upozorňujem, že tento pojem zahŕňa tak listinnú podobu, ako aj elektronickú podobu, preto odporúčam zvážiť, či pôjde v konkrétnom prípade o obe podoby písomnej formy alebo iba o niektorú z nich, čo je potrebné v texte vyjadriť (napríklad pri licenciách). Pritom upozorňujem, že pri elektronickej podobe dokumentu by sa mal vyžadovať aj zaručený elektronický podpis, ak má mať dokument požadovanú relevantnosť.  	O 	A		
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s čl. 6 Legislatívnych pravidiel vlády SR (ďalej len „LPV“) [napr. v § 3 ods. 3 až 5, § 5 písm. f), § 7 ods. 1, § 11 ods. 1, § 13 ods. 1, § 21 písm. a), § 25 ods. 3, § 65 ods. 1 a § 165 ods. 6 uvádzacích vetách, § 69 ods. 3, § 72 ods. 1, § 145 ods. 1 vypustiť slovo „najmä“, v § 34 vypustiť slová „takým spôsobom“, v § 160 ods. 2 písm. e) špecifikovať slová „primeranej odmeny“] a s prílohou č. 5 LPV (napr. § 173 ods. 7 zosúladiť s bodom 55 tejto prílohy, označenie príloh č. 1 a 2 uvádzať vpravo hore, v prílohe č. 2 slová „príslušnej krajine“ zosúladiť s relevantnými ustanoveniami navrhovaného zákona a nahradiť ich slovami „príslušnom štáte“).  	O 	A		
MF SR 	K § 49 
V písmene a) uvádzacej vete je potrebné slová „tretej krajiny“ nahradiť slovami „tretieho štátu“ za účelom terminologického zosúladenia s § 2 písm. c) zákona č. 199/2004 Z. z. Colný zákon a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	O 	A		
MO SR 	Všeobecne 
Odporúčame upraviť poznámky pod čiarou. Napríklad v poznámke pod čiarou k odkazu 1 slová „Z. z.“ odporúčame nahradiť slovami „Zb.“ a slová „neskorších predpisov“ odporúčame nahradiť slovami „zákona č. 237/2000 Z. z.“. V poznámke pod čiarou k odkazu 7 slová „neskorších predpisov“ odporúčame nahradiť slovami „zákona č. 498/2009 Z. z.“. Uvedené sa primerane vzťahuje napríklad aj na poznámky pod čiarou k odkazom 8, 9, 10, 24. 
 	O 	A		
MO SR 	K § 96 ods. 2 písm. a) 
Odporúčame upraviť odkaz. Súčasný odkaz odkazuje na rovnaké ustanovenie, v akom je uvedený. 
 	O 	A		
MO SR 	K § 99 
Z dôvodu právnej istoty odporúčame upresniť význam slov „neprimerane zasahovať“. Uvedené sa vzťahuje aj na § 152 ods. 1. 
 	O 	N	Uvedená formulácia predstavuje štandardné znenie tzv. trojkrokového testu.	
MPRV SR 	§ 3 ods. 2 
V § 3 odsek 2 žiadame doplniť pojem „vedecké dielo“. 
Zdôvodnenie: V § 1 sa uvádza, že zákon upravuje vzťahy súvisiace s vytvorením a používaním vedeckého diela. 
 	Z 	A		
MPRV SR 	§ 30 
V § 30 žiadame doplniť odsek 3, ktorý ustanoví, že verejným vykonaním vedeckého diela je prezentácia výsledkov výskumu a vývoja prostredníctvom ústnej prednášky alebo s použitím technického prenosového zariadenia. 
Zdôvodnenie: Ustanovenia výkonu majetkových práv, rozširovania a uvádzania sa musia vzťahovať aj na výsledky výskumu a vývoja. 
 	Z 	A	Verejné vykonanie sa vzťahuje aj na vedecké diela, a to buď ústne alebo technickým zariadením. Ustanovenie o verejnom vykonaní bolo preformulované.	
MPRV SR 	§ 48 ods. 1 a § 41 ods. 2 
Odporúčame upraviť znenie § 48 ods. 1 a § 41 ods. 2 vzhľadom na ich nesúlad. 
Odôvodnenie: podľa § 48 ods. 1: „Do autorského práva nezasahuje fyzická osoba a právnická osoba, ktorá bez súhlasu autora použije dielo vyhotovením rozmnoženiny tak, že ho prenesie na papier alebo na podobný podklad prostredníctvom reprografického zariadenia alebo iného technického zariadenia s podobným účinkom; takto vyhotovenú rozmnoženinu možno verejne rozširovať predajom alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva.“, ale § 41 ods. 2 prvá veta znie:„ Za použitie podľa § 47 a 48 vzniká povinnosť uhradiť autorovi náhradu odmeny.“ Obsahový nesúlad spočíva v tom, že ustanovenie hovorí, že autor neudelil súhlas na použitie diela vyhotovením rozmnoženiny, zároveň však predpisuje, že je možné vyhotoviť rozmnoženinu a následne ju rozširovať predajom a podľa § 48 vzniká povinnosť uhradiť autorovi náhradu odmeny? 	O 	N	Ide o štandardný koncept výnimky zavedenej smernicou 2001/29/ES, ktorá upravuje situácie, kedy nie je potrebné získať súhlas autora na použitie, avšak je potrebné za takého použitie zaplatiť tzv. náhradu odmeny („compensation“).	
MPRV SR 	§ 72 ods. 5 
V § 72 ods. 5 prvá veta navrhujeme ustanovenie precizovať tak, aby bolo jednoznačné, že sa jedná o nevýhradnú licenciu, nakoľko podľa § 72 ods. 3 len výhradná licencia musí byť upravená v písomnej forme. Navrhujeme znenie prvej časti prvej vety § 72 ods. 5: „Ak je licenčná zmluva nevýhradná a nie je uzavretá v písomnej forme, má každá zo zmluvných strán právo požiadať druhú zmluvnú stranu o vydanie písomného potvrdenia o uzavretí licenčnej zmluvy......“.  	O 	N	Úprava jasne vyplýva z § 72 ods. 3 v spojení s § 72 ods. 5. Jednalo by sa o duplicitu.	
MPRV SR 	§ 76 ods. 2 
V § 76 ods. 2 navrhujeme prvú vetu upraviť tak, že za slovo „evidencie“ navrhujeme vložiť slová „ ,ktorú je povinný viesť na samostatnom účte v účtovníctve“. Navrhované znenie § 76 ods. 2: „(2) Ak je odmena dohodnutá v závislosti od výnosov z využitia licencie, nadobúdateľ je povinný umožniť autorovi kontrolu svojej účtovnej evidencie, ktorú je povinný viesť na samostatnom účte v účtovníctve alebo inej dokumentácie potrebnej na zistenie odmeny. Ak v takomto prípade nadobúdateľ poskytne autorovi informácie označené nadobúdateľom ako dôverné, nesmie autor tieto informácie prezradiť tretej osobe ani ich použiť pre seba v rozpore s účelom, na ktorý sa mu poskytli.“.  	O 	N	Úprava nie je dôvodná.	
MPRV SR 	§ 80 ods. 3 
V § 80 ods. 3 je potrebné bližšie vymedziť pojem „ neprimerané náklady“ . Zároveň upozorňujeme na verejné obstarávanie, nakoľko cena zákazky (diela) má byť konečná a nie je ju možné zvyšovať. V danom prípade vzniká otázka: Aké náklady vynaloží objednávateľ pri zmene diela autorom pred vydaním diela?  	O 	N	V danom prípade môže ísť napr. o autorskú korektúru školskej učebnice, ktorou sa nepatrne zvýši počet strán, čo v celkovom náklade môže znamenať mierne vyššie náklady na tlač. Uvedené ustanovenie má zabrániť autorovi, aby úplne prerobil dielo alebo ho niekoľkonásobne rozšíril a tým spôsobil nadobúdateľovi iné dodatočné náklady.	
MPRV SR 	82 ods. 1 
V § 82 ods. 1 navrhujeme slová „nezodpovedá presvedčeniu“ bližšie vymedziť, prípadne zvážiť ich vypustenie, nakoľko podľa navrhovaného znenia autor môže kedykoľvek, bez akýchkoľvek kritérií odstúpiť od licenčnej zmluvy, ak dielo nezodpovedá jeho presvedčeniu.  	O 	ČA	Ustanovenie bolo na základe pripomienok iných subjektov vypustené. 	
MPRV SR 	§ 162 
V § 162 navrhujeme špecifikovať, o aké oprávnenie sa jedná, ktoré udeľuje MK SR. Podľa nášho názoru sa jedná o oprávnenie na výkon kolektívnej správy práv. Uvedené vyplýva z § 164. 	O 	N	V ustanovení § 144 ods. 1 písm. c) je zavedená legislatívna skratka, ktorá je následne používaná v ďalšom texte návrhu.	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 

Odporúčame pripojiť k návrhu zákona návrh vykonávacieho predpisu, na ktorého vydanie je predkladateľ splnomocnený podľa § 35 ods. 4 a § 41 ods. 2 návrhu zákona, ak tento vykonávací predpis má nadobudnúť účinnosť súčasne so zákonom. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	ČA	Vykonávací právny predpis nebude súčasťou úpravy, úprava je súčasťou zákona (a prílohy)	
MPSVR SR 	K § 5 písm. g) 

Odporúčame zvážiť presnejšie vymedzenie pojmu „výtvor odvodený z diela tradičnej ľudovej kultúry a folklóru“, aby bolo možné jednoznačne určiť hranicu medzi takýmto výtvorom a vytvorením nového diela. 
Odôvodnenie: 
V praxi môže byť v niektorých prípadoch problematické určiť, či ide o výtvor odvodený z diela tradičnej ľudovej kultúry a folklóru alebo nové dielo, ktoré je predmetom autorského práva. 

 	O 	ČA	Dovetok bol vypustený z dôvodu nadbytočnosti.	
MPSVR SR 	K § 17 

Odporúčame v § 17 na konci doplniť slová „a mieru jeho dokončenia“. 
Odôvodnenie: 
Zosúladenie s § 3 ods. 1 návrhu zákona. 

 	O 	N	Uvedené je obsiahnuté v § 3 ods. 1. Dovetok v § 17 bol pre duplicitu vypustený celý.	
MPSVR SR 	K § 52 

Odporúčame v celom texte § 52 vrátane nadpisu slová „zdravotne postihnutých“ nahradiť slovami „osôb so zdravotným postihnutím“. 
Odôvodnenie: 
Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý Slovenská republika ratifikovala v roku 2010 definuje a používa pojem „osoby so zdravotným postihnutím“. 
 	O 	A		
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka k ustanoveniam o zamestnaneckom diele (§ 100) 

Odporúčame riešiť situáciu, ak zamestnávateľ nevykonáva vôbec majetkové práva k zamestnaneckému dielu, napr. aké je v tomto prípade právo autora zamestnaneckého diela. 
 	O 	N	Ak sa autor so zamestnávateľom dohodol inak, teda že nebude vykonávať majetkové autorské práva zo zákona, nikto iný okrem autora samotného na ich výkon nie je oprávnený.	
MPSVR SR 	K § 100 

Odporúčame na účely § 100 ustanoviť zamestnávateľa v prípade vzniku zamestnaneckého diela u užívateľského zamestnávateľa zamestnancami dočasne pridelenými agentúrou dočasného zamestnávania. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 29 ods. 1 zákona č. 5/2004 z. z. o službách zamestnanosti v znení neskorších predpisov agentúra dočasného zamestnávania na účely tohto zákona je právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá zamestnáva občana v pracovnom pomere na účel jeho pridelenia alebo vyslania k užívateľskému zamestnávateľovi. Agentúra dočasného zamestnávania môže tak urobiť len na základe písomnej dohody so zamestnancom. 
Dočasné pridelenie zamestnanca je charakteristické nielen existenciou troch zmluvných subjektov, ale aj existenciou dvoch druhov zmlúv uzatvorených podľa pracovnoprávnych predpisov. Medzi zamestnancom a užívateľským zamestnávateľom, ku ktorému je zamestnanec dočasne pridelený, nevzniká pracovný pomer. 
 	O 	A		
MPSVR SR 	K § 100 ods. 1 

Odporúčame v § 100 odsek 1 slová „z pracovnoprávneho vzťahu, služobného vzťahu alebo 
zo štátnozamestnaneckého vzťahu“ nahradiť slovami „z pracovnoprávneho vzťahu alebo obdobného pracovného vzťahu“. 
Odôvodnenie: 
Zákonník práce ustanovuje štyri druhy pracovnoprávnych vzťahov, a to: 
- pracovný pomer, ktorý sa zakladá písomnou pracovnou zmluvou, 
- pracovnoprávny vzťah založený písomnou dohodou o vykonaní práce, 
- pracovnoprávny vzťah založený písomnou dohodou o pracovnej činnosti a 
- pracovnoprávny vzťah založený písomnou dohodou o brigádnickej práci študentov. 

Pod obdobným pracovným vzťahom sa rozumie štátnozamestnanecký pomer, služobný pomer a členský pomer k družstvu, súčasťou ktorého je aj pracovný vzťah. 

 	O 	A		
MPSVR SR 	K § 103 ods. 3 

Odporúčame v návrhu zákona upraviť podmienky, za ktorých môže autor školského diela použiť školské dielo alebo postúpiť výkon majetkových práv k školskému dielu. 
Odôvodnenie: 
Ak si škola môže uplatniť voči autorovi školského diela regresný nárok na náhradu nákladov vynaložených na vytvorenie školského diela, v súvislosti s ustanovením § 103 ods. 2 (povinnosť autora školského diela uzatvoriť so školou licenčnú zmluvu o použití školského diela) v navrhovanej úprave chýba ustanovenie, napr., či a za akých podmienok môže autor školského diela použiť školské dielo alebo postúpiť výkon majetkových práv k školskému dielu. 
 	O 	N	Autorovi školského diela s výnimkou špeciálnej povinnosti uvedenej v § 103 ods. 2 a ods. 3 patria všetky autorské práva v zmysle AZ, a môže preto so školským dielom voľne nakladať.	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov 

Odporúčame v doložke vybraných vplyvov označiť pozitívny sociálny vplyv návrhu a k materiálu doplniť analýzu sociálnych vplyvov. 
Vzhľadom na to, že cieľom predloženého materiálu je zabezpečenie efektívnejšieho výkonu práv autorov a iných nositeľov práv a zlepšenie vymožiteľnosti autorského práva, odporúčame vplyv materiálu zhrnúť v časti 4.2 analýzy sociálnych vplyvov. 
Odôvodnenie: 
Aktualizovaná Jednotná metodika na posudzovanie vybraných vplyvov. 

 	O 	N	V súčasnosti nie je možné vplyv vyčísliť.	
MPSVR SR 	K predkladacej správe 

V nadväznosti na pripomienku k doložke vybraných vplyvov odporúčame upraviť text 
s vyhodnotením vplyvov v predkladacej správe. 
 	O 	N	V súčasnosti nie je možné vplyv vyčísliť.	
MS SR 	§ 14 ods. 2 
Pri úprave vyvrátiteľných domnienok dávame na zváženie používať zaužívaný konštrukt: ak nie je preukázaný opak. Preukázanie "niečoho iného" sa nám zdá byť nevhodné. 

Nami navrhované znenie je v súlade napríklad s ustanovením § 151h ods. 4 Občianského zákonníka, § 508 ods. 2 OZ, 53 ods. 8 OZ a pod. 

Rovnako i teraz platný Autorský zákon používa nami navrhovaný konštrukt (napr. § 54 ods. 1 a 1, § 55 a iné).  	O 	A		
MS SR 	§ 38 ods. 6 
Dávame na zváženie, že či by nebolo vhodné upraviť právo vlastníka veci požadovať od autora, predtým ako na náklady autora vyhotoví fotografiu alebo inú rozmnoženinu, primeranú zálohu nákladov. Vyhotovenie rozmnoženiny a jej následné odovzdanie autorovi môže byť finančne nákladné. Naša pripomienka platí však len vtedy ak nie je možné danú situáciu riešiť cez korektív oprávnených záujmov vlastníka veci.  	O 	N	Vo väčšine prípadov sa predpokladá, že vyhotovenie rozmnoženiny fotograficky nepredstavuje žiadne náklady pre vlastníka. Vo výnimočných prípadoch možno vysoké náklady riešiť cez spomenutý korektív alebo sa dohodnúť na primeranej zálohe.	
MS SR 	§ 47, § 160 ods. 2 písm. a) 
V názve ustanovenia ako ako aj v znení navrhujeme nahradiť pojem súkromnú za osobnú. Podľa nášho názoru nie je účelné a vhodné sa odkláňať od zaužívanej terminológie (napr. teraz platný AZ v § 24 ods. 1, § 75 písm. a, § 78 ods. 4 písm. f, používajú pojem "osobná" potreba.) 	O 	N	Smernica 2001/29/ES výslovne uvádza „private use“ – súkromné použitie, doterajší výklad smerom k pojmu osobný účel bol zužujúci. Dôvodová správa spresňuje, že ide aj o osoby spojené príbuzenskými alebo spoločenskými vzťahmi.	
MS SR 	§ 50 
Za predpokladu, že pojem "ukážky" zodpovedá dnes platnému ustanoveniu § 28 AZ ("krátkej časti zverejneného diela") dávame na zváženie či by nebolo možné použiť celé dielo na vyučovacie účely. Samozrejme, že by prísne platila podmienka, že dielo nie je použité za účelom dosiahnutie zisku. 

Samozrejme, že naša pripomienka platí len v tom rozsahu, ak neodporuje požiadavke transpozície čl. 5 ods. 3 písm. a) smernice o informačnej spoločnosti. 

 	O 	A	Pojem ukážka umožňuje aj použitie celého diela, reflektuje však presnejšie terminológiu smernice 2001/29/ES („illustration“) v zmysle ilustrácie, predvedenia, demonštrácie. V tomto ohľade teda došlo k rozšíreniu rozsahu výnimky a vypusteniu požiadavky „krátkej časti diela“.	
MS SR 	K šiestej hlave 
Zmluvné autorské právo by mal obsahovať nový OZ – predkladateľ túto obyčajnú pripomienku neakceptoval s odôvodnením, že sa stotožňuje s koncepciou úpravy zmluvných záväzkov v Občianskom zákonníku, avšak nový autorský zákon bude časovo predchádzať novému Občianskemu zákonníku. 

V nadväznosti na to však predkladateľ v návrhu AZ v jeho 6. Hlave upravuje „Autorské zmluvné právo“, konkrétne v § 72 a nasl. licenčnú zmluvu. Legislatívny zámer OZ síce uvádza, že právna úprava licenčnej zmluvy v OZ, inšpirovaná úpravou licenčnej zmluvy v Obchodnom zákonníku, by mala byť len rámcová a v AZ podrobná, napriek uvedenému si však dovoľujeme upozorniť na odlišnosť navrhovaných úprav, a to najmä v časti definície samotnej licenčnej zmluvy, používaných pojmoch (autor vs. poskytovateľ, utajované skutočnosti vs. dôverné skutočnosti), požiadavky písomnej formy zmluvy, odmeny, vymedzenia výhradnej licencie. 

Máme za to, že navrhovaná právna úprava AZ nekorešponduje s prácami rekodifikačnej komisie OZ, a teda predkladateľ nenadväzuje na právnu úpravu v novom OZ ako sa zaviazal vo vyhodnotení svojich pripomienok. 

Z návrhu AZ bola taktiež vypustená zmluva o vytvorení diela, ktorej právnu úpravu sme v budúcom AZ požadovali vo svojich pripomienkach k Legislatívnemu zámeru AZ zachovať, nakoľko jej nahradenie úpravou diela na objednávku nepovažujeme za prínosné. 
 	Z 	N	Rozpor odstránený.	
MS SR 	§ 28 ods. 1 až ods. 4 
Predkladateľ pri definícii pojmu nájom nahradil v súčasnom Autorskom zákone platný pojem „získanie priameho alebo nepriameho majetkového prospechu“ ako jednu zo základných podstatných náležitostí nájmu za pojem „odplata“. V tejto súvislosti by sme radi upozornili na skutočnosť, že návrh §§ znenia nájomnej zmluvy v rekodifikovanom Občianskom zákonníku v úvodnom ustanovení už nepoužíva pojem odplata ale pojem „nájomné“ (Nájomnou zmluvou sa prenajímateľ zaväzuje prenechať nájomcovi vec, aby ju dočasne užíval a nájomca sa zaväzuje platiť za užívanie veci prenajímateľovi nájomné.) 

V nadväznosti na predkladateľom použitý pojem „odplata“ nie je zrejmé, prečo pri definovaní pojmu “vypožičanie originálu alebo rozmnoženiny diela“ v odseku 3 a pojmu „vypožičanie digitálnej rozmnoženiny diela“ v odseku 4 tohto ustanovenia bol ponechaný pojem „bez získania priameho alebo nepriameho majetkového prospechu“. Samotná dôvodová správa v tejto časti používa pojem bezodplatnosti. Obdobne bol tento pojem ponechaný aj v § 58 ods. 2 a § 148 ods. 1, pričom na iných miestach ( napr. § 50, § 52 ods. 1, § 152 ods. 4 písm. b)) bol nahradený slovami „a nedochádza pri ňom k dosiahnutiu zisku“). Odporúčame pojmy „ priamy a nepriamy majetkový prospech“, „odplata“ a „zisk“ zosúladiť. 
 	O 	ČA	Pre jasnejšie odlíšenie pojmov nájom a vypožičanie bol ponechaný pojem „priamy alebo nepriamy majetkový prospech“. Vypožičanie sa v zmysle smernice 2006/115/ES uskutočňuje len 
„bez získania priameho alebo nepriameho majetkového prospechu“, čo je základný odlišovací znak medzi týmito dvomi spôsobmi použitia. 	
MS SR 	k celému materiálu 
Vzhľadom k tomu, že v ustanoveniach § 35 ods. 4 a § 41 ods. 2 je Ministerstvo kultúry SR oprávnené vydať všeobecne záväzný právny predpis, navrhujeme aby predkladateľ predložil k návrhu zákona aj návrh vykonávacieho predpisu. 

Odôvodnenie: čl. 18 ods. 2 písm. g) Legislatívnych pravidiel Vlády SR 	O 	ČA	Vykonávací predpis nie je súčasťou návrhu, úprava je priamo v návrhu alebo v prílohe.	
MS SR 	§ 3 
Odôvodnenie: 

Ministerstvo spravodlivosti SR by týmto rado trocha bližšie poukázalo na úvahy k ustanoveniu § 3 ods. 1 návrhu a znaleckej, tlmočníckej a prekladateľske činnosti: 

Máme za to, že úkony znaleckej činnosti vypracované na základe § 16 ods. 1 zákona č. 382/2004 Z.z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej ako „ZZTP“) nespadajú pod definíciu predmetu autorského práva, či už podľa § 7 ods. 1 zákona č. 618/2003 Z.z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov, resp. podľa navrhovaného znenia novej právnej úpravy autorského práva. 

Existuje viacero dôvodov, prečo je potrebné zaoberať sa touto problematikou. Kľúčovým z nich je skutočnosť, že odo dňa 22.12.2014 je v štádiu medzirezortného pripomienkového konania materiál nového Autorského zákona (ďalej ako „NAZ“), ktorého predkladateľom je Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky. Len krátky čas pred týmto dátumom bol do plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2015 zaradený návrh zákona o znaleckej činnosti, ako aj návrh zákona o prekladateľskej a tlmočníckej činnosti, pričom tieto zákony majú nahradiť súčasný ZZTP. 

Z tohto dôvodu je práve teraz najvhodnejší moment na to, aby došlo k úplnému vyjasneniu všetkých styčných plôch medzi autorským právom a úkonmi znaleckej činnosti, čo bude viesť k zamedzeniu vzniku budúcich problémov. Špeciálne sa chceme na tomto mieste zamerať na povahu úkonov znaleckej činnosti a preto v tejto veci uvádzame tri dôvody, prečo by nemali byť považované za diela v zmysle NAZ. 

Pod § 7 ods. 1 AZ je predmetom autorského práva literárne a iné umelecké dielo a vedecké dielo, ktoré je výsledkom vlastnej tvorivej duševnej činnosti autora. Táto definícia je doplnená o demonštratívny výpočet jednotlivých druhov diel a v § 7 ods. 3 sa nachádza taxatívny výpočet výnimiek nespadajúcich pod ochranu podľa tohto zákona. 

Rozdiel možno vidieť v § 3 ods. 1 návrhu, podľa ktorého predmetom autorského práva je dielo z oblasti umenia alebo vedy, ktoré je jedinečným výsledkom tvorivej duševnej činnosti autora vnímateľným zmyslami, bez ohľadu na jeho podobu, obsah, kvalitu, účel alebo formu jeho vyjadrenia a mieru jeho dokončenia. 

Prvým dôvodom horeuvedeného tvrdenia je dôraz kladený na jedinečnosť výsledku duševnej tvorivej činnosti. Zo samotnej povahy znaleckej činnosti vyplýva, že jej ťažiskovou vlastnosťou je preskúmateľnosť predostretých záverov a zároveň zabezpečenie čo najvyššej miery ich objektivizácie. 

Slovo „jedinečný“ signalizuje spôsob tvorivosti, ktorý sa od znaleckej činnosti výrazne líši. Pri umeleckých dielach je jedinečnosť ich imanentnou súčasťou, zatiaľ čo v prípade vedy je vedcovi ponechaný relatívne široký priestor na realizáciu a napríklad aj v situácii, keby dvaja renomovaní vedci spracovávali identickú tému, je možné predpokladať odlišný prístup a aj výsledok. 

Naopak, pri znalectve je možnosť odchýlky minimalizovaná, postup je určený prostredníctvom ZZTP a v odvetviach zameraných na odhad hodnoty majetku taktiež vyhláškou č. 490/2004 Z.z. o stanovené všeobecnej hodnoty majetku v znení neskorších predpisov. Znalec je pri vypracovaní úkonu znaleckej činnosti viazaný zadaním zadávateľa, za riadny výkon znaleckej činnosti nemožno považovať nezodpovedanie niektorej zadanej otázky alebo vypracovanie znaleckého úkonu nad tento rámec. 

Druhý dôvod, prečo nie je možné považovať úkon znaleckej činnosti za dielo podľa § 3 ods. 1 NAZ, je úzko spätý s pripravovanými zmenami právnej úpravy znaleckej činnosti v podmienkach Slovenskej republiky. 

V definícii predmetu autorského práva je explicitne uvedené, že ním je dielo bez ohľadu na mieru jeho dokončenia, kľúčovým okamihom je prvý okamih zmyslového vnímania diela. Takéto vymedzenie je v rozpore so znením pripravovaného zákona o znaleckej činnosti, podľa ktorého písomne podaný úkon znaleckej činnosti vzniká dňom nasledujúcim po dni jeho doručenia do registra úkonov znaleckej činnosti. Inšpiráciou pre zvolenie daného prístupu je ustanovenie § 47a zákona č. 40/1964 Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov, zahŕňajúci účinnosť povinne zverejňovaných zmlúv. 

Do registra úkonov znaleckej činnosti bude odoslaný dokončený znalecký úkon, ktorého obsah ďalej nebude možné modifikovať. Nakoľko bude vznik písomne podaného úkonu znaleckej činnosti určený priamo v zákone, v tomto svetle by bolo neželané, aby vznikali pochybnosti týkajúce sa charakteru daného úkonu – pokiaľ by sa jednalo o dielo v zmysle NAZ, moment jeho vzniku by sa líšil od momentu vzniku úkonu znaleckej činnosti, čo je stav, ktorého vzniku je nutné zabrániť. 

Tretia výhrada sa týka podoby písomne podaného úkonu znaleckej činnosti. Podľa navrhovanej právnej úpravy budú medzi písomne podané úkony znaleckej činnosti patriť znalecký posudok a doplnenie znaleckého posudku a ako bolo spomenuté, moment ich vzniku sa odvíja od ich doručenia do registra úkonov znaleckej činnosti. Písomná forma je predpísaná a v týchto prípadoch sa od nej nemožno odchýliť, na základe čoho je potrebné sformulovať záver, že rozpor medzi pripravovanou novou úpravou znaleckej činnosti a NAZ je prítomný aj v tomto bode. 

Štvrtá výhrada je dlhoročná prax v SR, ktorá nepovažuje činnosť znalcov, tlmočníkov a prekladateľov a ich úkony za spadajúcu do režimu autorského práva pre účely daňové, čoho dôkazom je i DPFO- typ B, ktoré ich explicitne rozlišuje v VI. oddieli, tabuľky 1, riadok č. 7 túto kategóriu. Posielam v prílohe. 

Piata výhrada je, že OZTPČ nie je známa krajina sveta, v ktorej by činnosť znalcov, tlmočníkov a prekladateľov a ich úkony boli považované za diela podľa práv duševného vlastníctva. 

Šiesta sú praktické dopady prípadného podradenia pod AZ (uzatváranie licenčných zmlúv atď..) a ich prípadných dopadov na vznik resp. predlženie už existujúcich prieťahov v konaní pred súdmi a inými orgánmi verejnej moci vrátane OČTK. 

 	Z 	A		
MŠVVaŠ SR 	K materiálu všeobecne 
Upozorňujeme predkladateľa, že podľa Čl. 22 ods. 4 legislatívnych pravidiel vlády SR je potrebné spolu s návrhom zákona predložiť aj návrhy jeho vykonávacích predpisov, ak majú nadobudnúť účinnosť súčasne so zákonom. 
 	O 	ČA	Úprava je súčasťou zákona a prílohy.	
MŠVVaŠ SR 	K dôvodovej správe, všeobecná časť 
V piatom odseku v druhej vete navrhujme za slovo „výskumu” vložiť slová „a vývoja”. V tretej vete navrhujeme za slovo „podporu” vložiť slová „vedy, techniky”. V štvrtej vete navrhujeme za slovo „množstvo” vložiť slová „výsledkov výskumu,” a za slovom „výsledky” vypustiť slovo „vedeckého”. Odporúčame šiestu vetu vypustiť alebo preformulovať, pretože pre množstvo vágnych slov nie je zrozumiteľná myšlienka, ktorú má vyjadrovať. 
Odôvodnenie: Ide o obsahové a jazykové spresnenie. Výskum môže byť len vedecký, preto stačí použiť pojem „výskum”. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K dôvodovej správe, osobitná časť, k § 103 
V druhej vete prvého odseku komentáru sa uvádza, že medzi náklady školy, na ktorých náhradu má škola voči autorovi školského diela nárok, patria príkladmo aj náklady na "personálne konzultácie". Ak sa bude dôvodová správa používať pri aplikácii autorského zákona, potom môže dôjsť aj k výkladu, že škola bude požadovať od autora školského diela aj úhradu domnelých nákladov na mzdy alebo odmeny pedagogických zamestnancov za poskytnutie personálnych konzultácií autorovi školského diela, ktoré sú povinní napr. ako školitelia alebo zadávatelia úloh poskytovať v rámci plnenia svojich povinností vyplývajúcich z pracovnoprávneho vzťahu (pracovný pomer, dohoda). Žiadame vypustiť uvedený príklad alebo ho špecifikovať na iné osoby, ktoré nie sú v pracovnoprávnom vzťahu so školou, aby k takýmto výkladom nedochádzalo. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K vlastnému materiálu všeobecne 
S ohľadom na ochranu osobnostných práv autora pri použití diela navrhujeme zvážiť v ustanoveniach, v ktorých sa uvádza pojem „dielo“, či v danom prípade môže ísť popri celom diele aj o len „časť diela“. Ak má právny význam rozlíšiť uvedené, žiadame o úpravu textu. 
 	O 	N	V zmysle § 4 je predmetom autorského práva ah časť diela, takže v každom prípade sa pod pojmom dielo rozumie aj jeho časť.	
MŠVVaŠ SR 	K § 3 ods. 1  
Navrhujeme vložiť za slovo „dielo" slovo „najmä", aby mohli byť zahrnuté ďalšie oblasti, v ktorých diela preukázateľne vznikajú. Inak vzniká pochybnosť o možnosti niektorých výtvorov byť predmetom autorskoprávnej ochrany, aj keď to zákon v ďalších ustanoveniach nevylučuje. Napríklad priamo v zákone uvedené „kartografické dielo" nemusí byť chápané ako vedecké, keďže len využíva poznatky vedy , ani umelecké, pretože nenapĺňa tieto hodnoty. 
Túto výhradu možno rozšíriť aj na otázku prístupu k školskému dielu, kde kritérium vedeckosti a umeleckosti môže byť vnímané subjektívne. 
 	O 	N	Bernský dohovor výslovne uvádza len oblasť umenia, literatúry a vedy.	
MŠVVaŠ SR 	K § 3 ods. 2  
Navrhujeme, aby pojem „kartografické dielo“ odkazoval ako v doterajšej právnej úprave na § 2 ods. 8 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 215/1995 Z. z. o geodézii a kartografii v znení zákona č. 600/2008 Z. z., nakoľko ide o podstatnú časť jeho definície aj na účely a autorskoprávnej ochrany. 
V doteraz platnom zákone v § 7 je pojem literárne dielo nadradený pojmu slovesné dielo. Z textu navrhovaného ustanovenia nie je zrejmé, prečo sa oba pojmy používajú v ods. 2 bez ohľadu na to, že sú ako pomenovania výsledkom rozdielnych kritérií posudzovania diela na rovnakej úrovni a bez náležitej definície. Žiadame spresnenie definície v zmysle uvedeného. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 5 písm. b)  
Podľa nášho názoru treba v uvedenom výpočte aktov doplniť: 
- stanoviská orgánov verejnej moci napriek skutočnosti, že svojím obsahom a štýlom podania inak môžu spĺňať kritériá diela (výklady, usmernenia, postupy, ktoré sú zachytené samostatne alebo ako súčasť autorskoprávne chránených literárnych diel - komentárov), 
- interné predpisy a ďalšie interné dokumenty právnických osôb, 
- právne úkony zachytené na hmotnom substráte (zmluvy). 
Odôvodnenie: Ide o potrebu predísť pochybnostiam, či vyššie uvedené akty sú autorskými dielami. 
 	O 	ČA	Stanoviská zamestnancov úradov sú v režime zamestnaneckého diela, preto ich používanie nespôsobuje problémy. Nakladanie s nimi uľahčí aj tzv. výnimka na úradné účely v § 60. V prípade zmlúv môže ísť najmä o ich prílohy, ktoré môžu byť chránené autorským právom. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 6 ods. 3  
Za slovom „forme“ patrí čiarka. Alternatívne navrhujeme nasledovné znenie: 
„Za originál diela vytvoreného pôvodne v digitálnej forme sa považuje digitálna rozmnoženina tohto diela vyhotovená v obmedzenom počte autorom alebo s jeho súhlasom, ak je autorom riadne označená.“ Ide o jazykovú pripomienku. 
 	O 	N	Ustanovenie § 6 bol na základe pripomienok iných subjektov vypustené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 9 ods. 2  
Odporúčame vložiť čiarku pred slovo „zostávajú“. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 14 ods. 2 a § 15 ods. 2  
Z dôvodu formálno-logickej nadväznosti/prepojenosti textu zákona navrhujeme, aby : 
- v ustanovení § 14 ods. 2 slová „keď je dielo označené pseudonymom" boli nahradené slovami „ak ide o pseudonymné dielo"; 
- ustanovenie § 15 ods. 2 bolo formulované nasledovne: 
„Pseudonymným dielom je dielo, ktoré sa na základe rozhodnutia autora verejne rozširuje alebo uvádza na verejnosti označené pseudonymom, ktorým je označenie autora iným údajom, ako je meno a priezvisko autora podľa osobitného predpisu. 6)". 
 	O 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
MŠVVaŠ SR 	K § 19  
Zo znenia ustanovenia nie je zrejmé, či pojem "autorstvo" je faktický stav alebo osobnostné právo. Súhlasíme s ponechaním pojmu "autorstvo" v návrhu zákona, ale odporúčame stanoviť jednoznačne jeho význam ako vzťah tvorcu k vlastnému dielu. 
 	O 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
MŠVVaŠ SR 	K § 20 
Navrhujeme na konci vety doplniť čiarku a slová „ak tento zákon neustanovuje inak“. 
Odôvodnenie: 
Nad rámec platného zákona [§ 17 ods. 1 písm. c)] sa autorovi priznáva aj právo rozhodnúť nielen o zverejnení diela ale aj spôsobe zverejnenia diela. Žiadame úpravu textu z dôvodu, že je v rozpore s ďalšími ustanoveniami návrhu (zamestnanecké dielo, zmluva o postúpení majetkových práv a pod.) a s § 63 zákona č. 131/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
 	O 	ČA	Právo sa v zmysle pripomienok iných subjektov naformulovalo ako „právo rozhodnúť o zverejnení alebo o nezverejnení svojho diela“.	
MŠVVaŠ SR 	K § 21 písm. a) 
Navrhujeme za slovo "menom" doplniť slová "a priezviskom" v súlade s osobitným zákonom. Pripomienka sa týka aj iných ustanovení v návrhu zákona, kde sa namiesto slov "meno a priezvisko" používa slovo "meno". Legislatívna skratka nebola zavedená. 

 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 26 ods. 4  
Navrhujeme z dôvodu zrozumiteľnosti niektorých ustanovení zákona (napr. § 27) zvážiť, aby sa na konci pripojila veta: 
"Ak tento zákon v ďalších ustanoveniach výslovne neustanovuje, že ide o digitálnu rozmnoženinu, rozumie sa rozmnoženinou diela digitálna aj nedigitálna rozmnoženina.". Obdobná veta je uvedená v komentári k § 24 v osobitnej časti dôvodovej správy. 
 	O 	N	Ustanovenie o digitálnej rozmnoženine bolo na základe pripomienok iných subjektov vypustené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 26 ods. 2 a § 27 ods. 2  
Navrhujeme slová „vyhotovenie digitálnej rozmnoženiny“ nahradiť slovami „Digitálna rozmnoženina“ z dôvodu absencie presnej a zrozumiteľnej definície. 
Nie je zrejmé, prečo má verejné rozširovanie digitálnej rozmnoženiny inú legálnu definíciu (§ 27 ods. 2) ako verejné rozširovanie originálu a rozmnoženiny. Slovo "prenechanie" je vágny pojem. Rovnako nie je zrejmé, či možno trvale prenechať ako digitálnu rozmnoženinu len nosič elektronických informácií, alebo či prenechanie je aj prístup k originálu diela (chránenému obsahu) za pomoci prístupových údajov (napr. heslo). 
 	O 	N	Ustanovenie o digitálnej rozmnoženine bolo na základe pripomienok iných subjektov vypustené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 27 ods. 3  
Z dôvodu lepšej zrozumiteľnosti a s ohľadom na doteraz platnú úpravu v § 18 ods. 1 zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov navrhujeme za šieste slovo "alebo" vložiť slovo "každú". 

 	O 	N	V zmysle textácie ide len o tie rozmnoženiny, ktoré boli predmetom predaja alebo iného prevodu vlastníckeho práva. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 42 ods. 1 písm. c), § 50, § 54 
Použitie slov „vedeckovýskumný“ a „vedecký výskum“. 
V § 42 ods. 1 odporúčame slová „vedeckovýskumný účel“ nahradiť slovami „na vedecký účel“, v § 50 a 54 navrhujeme slovo „vedeckom“ vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Výskum je zložkou vedy. Napriek skutočnosti, že slovenský preklad smernice 2001/29/ES používa uvedené slová, ide o nezmyselné pojmy, pretože oblasť výskumu je súčasťou vedy a teda má vždy atribút „vedeckosti“. Anglické slovo „research“ má širší význam ako slovenské slovo „výskum“, preto je spojenie slov „scientific research“ v anglickej verzii smernice opodstatnené. V prípade § 42 ods. 1 psím. c) smernica v tomto ohľade neurčuje oblasť použitia zákonnej licencie explicitne. 
Odporúčania: 
- upraviť v tomto zmysle aj komentár v osobitnej časti dôvodovej správy, 
- odkázať na zákon č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	§ 48 ods. 1  
Navrhujeme vypustiť čiarku za slovom „rozmnoženiny“ a vložiť čiarku za slovo „tak“. Jazyková pripomienka. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 51 
Navrhujeme preformulovať pojem „výchovno-vzdelávacia inštitúcia“, pretože platný právny poriadok ho nedefinuje alebo stanoviť jeho definíciu na účely autorského zákona. Slovo „člen“ špecifikáciou osôb s konkrétnym postavením, obdobne ako je to v súčasne platnom autorskom zákone v § 30 ods. 1 b) s odkazom na osobitné zákony. Návrh formulácie: 

„Do autorského práva nezasahuje škola a školské zariadenie x), vysoká škola (ďalej len „škola“), žiak, dieťa, študent, pedagogický zamestnanec alebo odborný zamestnanec y), ak ktorýkoľvek z nich bez súhlasu autora použije vyhotovením rozmnoženiny, verejným prenosom, sprístupňovaním verejnosti, verejným rozširovaním predajom alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva oprávnene zverejnené dielo pri školských predstaveniach, ktorých účel nie je priamo ani nepriamo obchodný.“ 
Poznámky pod čiarou k odkazom x) a y) znejú: 
x) § 27 ods. 2 a 112 ods. 1 zákona č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, 
y) § 3 a 4 zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Zároveň si dovoľujeme upozorniť, že o školskom predstavení možno uvažovať aj v prostredí inej vzdelávacej inštitúcie poskytujúcej ďalšie vzdelávanie. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 52 
Rovnako ako v súčasnom znení zákona ani z návrhu nevyplýva, kedy ide o zdravotné postihnutie na účely autorského zákona a ako sa táto skutočnosť preukazuje. Odporúčame uvedené spresniť, napríklad tak, že namiesto slov „zdravotne postihnutí“ sa použijú slová „osoby s telesným postihnutím, ktoré je pre ne prekážkou pri priamom používaní diel“ teda tak, ako to uvádza aj smernica 2001/29/ES v odseku 43 preambuly. V tomto osobitnom prípade je slovo „telesný“ vhodnejšie ako slovo „zdravotný“ a na účely autorského zákona netreba bazírovať na použití všeobecného pojmu „zdravotne postihnutý“. 
 	O 	ČA	Znenie rec. 43 smernice 2001/29/ES bolo prebraté do dôvodovej správy.  	
MŠVVaŠ SR 	K § 53  
Navrhujeme slovo "správy" nahradiť slovom "moci". Oficiálne obrady môžu organizovať alebo spoluorganizovať aj iné zložky verejnej moci, ako je verejná správa, resp. výkonná moc. Smernica o informačnej spoločnosti používa v príslušnom ustanovení v preklade pojem "štátny orgán". 
 	O 	ČA	Ustanovenie preformulované.	
MŠVVaŠ SR 	K § 54  
Navrhujeme za slovo „múzea“ vložiť čiarku a slová „alebo výchovno-vzdelávacia inštitúcia“ nahradiť slovami „škola alebo vzdelávacia inštitúcia podľa osobitného predpisu z)“. Rovnakými slovami v príslušnom gramatickom tvare a bez uvedenia odkazu treba nahradiť aj ostatné výskyty pomenovania „výchovno-vzdelávacia inštitúcia“ z dôvodu, že toto pomenovanie nie je definované v právnom poriadku SR. 
Odôvodnenie: 
V prípade škôl platí odôvodnenie ako v pripomienke k § 51. Pojem vzdelávacej inštitúcie uvedený v zákone č. 568/2009 Z. z. nezahŕňa základné školy, stredné školy a vysoké školy, len v prípade, že okrem školského vzdelávania uskutočňujú aj vzdelávacie programy podľa citovaného zákona, ale zahŕňa navyše aj akreditované právnické osoby, ktorých predmetom činnosti je vzdelávanie a činnosti priamo súvisiace so vzdelávaním a fyzické osoby - podnikateľov, ktorých predmetom činnosti je vzdelávanie a činnosti priamo súvisiace so vzdelávaním. 
Poznámka pod čiarou k odkazu z) znie: 
z) § 5 zákona č. 568/2009 Z. z. o celoživotnom vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 54 
Navrhujeme za slovom „inštitúcii“ vypustiť čiarku a slová „a to" pre nadbytočnosť. Jazyková pripomienka. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 58 ods. 1  
Navrhujeme za slovo „škola“ vložiť čiarku a slová vzdelávacia inštitúcia podľa osobitného predpisu z)“. Odôvodnenie: ako v prípade pripomienky k § 54. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 72 ods. 2 
Navrhujeme vypustiť slová "alebo jej časť" pre nadbytočnosť. 
 	O 	N	Slová „alebo jej časť“ nemožno vypustiť, pretože časťou licenčnej zmluvy môže byť určenie výšky odmeny napr. odkazom na sadzobník odmien organizácie kolektívnej správy.	
MŠVVaŠ SR 	K § 72 ods. 5  
Odporúčame v prvej vete pred bodkočiarkou číslovku "74" v odkaze na ustanovenia zákona treba nahradiť číslovkou "73" z dôvodu, že pri vydaní potvrdenia pri uzavretí licenčnej zmluvy podľa § 81 ide o výnimku, teda ak o výnimku nejde, potvrdenie musí obsahovať údaje o spôsobe použitia diela podľa § 73. Tak je to aj v obdobnej hromadnej licenčnej zmluve (§ 85 ods. 3 návrhu zákona). 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 77 ods. 2 a 5  
Navrhujeme z dôvodu logickej nadväznosti ustanovení zaradenie odseku 5 za odsek 2. 
 	O 	N	Ponecháva sa doterajšia systematika ustanovenia. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 82 
Vzhľadom na povinné zverejňovanie záverečných, rigoróznych a habilitačných prác v Centrálnom registri podľa § 63 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nie je žiaduce, aby mal študent vysokej školy alebo autor rigoróznej práce a habilitačnej práce (ak nejde o zamestnanecké dielo) právo odstúpiť od povinne uzavretej licenčnej zmluvy podľa § 82 návrhu zákona. 
Zároveň sa možnosť odstúpenia z dôvodu zmeny presvedčenia javí ako problematická aj v prípade diel, ktoré boli (§ 201 ods. 1) alebo budú už sprístupnené v rámci tzv. otvorených vzdelávacích zdrojov alebo odmena za ich vytvorenie a financovanie ich rozširovania boli poskytnuté z verejných zdrojov (grant, dotácia). 
Uvedomujeme si, že pri tomto druhu odstúpenia musí byť kumulatívne splnený dôvod „závažne dotknuté oprávnené záujmy“, ktoré zrejme budú vďačnou témou judikatúry, pričom hrozí povinnosť náhrady škody nadobúdateľovi. 
Uvedenú pripomienku považuje Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky za zásadnú. 
 	Z 	A	Ustanovenie § 82 bolo na základe pripomienok iných subjektov úplne vypustené.	
MŠVVaŠ SR 	K § 83 ods. 5  
Navrhujeme slovo „k“ nahradiť slovom „ku“. Jazyková pripomienka. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 91 ods. 3  
Z dôvodu lepšej zrozumiteľnosti navrhujeme text prvej vety formulovať nasledovne: 
„Ak autor pred uzavretím zmluvy o postúpení udelil tretej osobe licenciu k dielu, ktoré je predmetom zmluvy o postúpení, postúpením výkonu práv k tomuto dielu zostávajú práva z udelenej licencie zachované a nadobúdateľ vstupuje do práv a povinností autora ako poskytovateľa tejto licencie.“ 
Licencia je súhlas na použitie diela, preto sú slová „na použitie diela“ nadbytočné. Za slovom "postúpení" má byť čiarka, aby však čiarkou neboli oddelené len slová „tretej osobe“, navrhujeme zmeniť slovosled prvej vety. Vloženie slov „autora ako“ odporúčame pre jednoduchšie odlíšenie pojmov „nadobúdateľ“ a „poskytovateľ“. 
 	O 	N	Ustanovenie § 91 bolo na základe pripomienok iných subjektov úplne vypustené.	
MŠVVaŠ SR 	K § 92 ods. 1  
Ak slová „bez ohľadu na formu a spôsob ich spracovania“ rozvíjajú slovo „diel“, potom odporúčame vypustiť jazykovo nesprávne použitú čiarku za slovom „použitých“ a za čiarku za slovom „spracovania“ vložiť slová „a je“, čím sa zvýrazní, že nasleduje druhá podmienka zaradenia diela medzi audiovizuálne diela. 
Definícia by mala podľa nášho názoru znieť nasledovne: 
„Audiovizuálne dielo je vytvorené filmovými tvorivými postupmi ako aj výberom a spracovaním diel audiovizuálne použitých bez ohľadu na formu a spôsob ich spracovania, a je vnímateľné prostredníctvom technického zariadenia ako sled zaznamenaných, zámerne usporiadaných a navzájom súvisiacich obrazov vyvolávajúcich dojem pohybu 
a sprevádzaných zvukom alebo bez neho.“. 
 	O 	N	Ustanovenie je zrozumiteľné aj v navrhovanom znení. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 93 ods. 1  
Bez ohľadu na komentár k uvedenému ustanoveniu v osobitnej časti dôvodovej správy, je navrhované znenie tohto ustanovenia nejasné. Nie je zrejmé, či sa slovami "tento zápis" rozumie pôvodný zápis v Zozname alebo nový zápis na základe preukázania opaku. Odporúčame z dôvodu zrozumiteľnosti úpravu textu. 

 	O 	N 	Ustanovenie je zrozumiteľné aj v navrhovanom znení, pričom zápisom sa rozumie zápis v Medzinárodnom zozname audiovizuálnych diel.	
MŠVVaŠ SR 	K § 100 ods. 1 
Navrhujeme druhé a tretie slovo „vzťahu“ v súlade s platnými zákonmi nahradiť slovom „pomeru“. 
 	O 	N	Preformulované v zmysle pripomienky MPSVR SR.	
MŠVVaŠ SR 	K § 100 ods. 1 
V druhej vete žiadame slovo „k“ nahradiť slovami „členstva v orgáne“ a slovo "osobe" nahradiť slovom "osoby". 
Odôvodnenie: 
Znenie § 100 ods. 1 druhá veta návrhu zákona rozširuje súčasný okruh možných autorov zamestnaneckých diel. Nie je však jednoznačne stanovené, že právnym vzťahom podľa druhej vety tohto odseku je výlučne členstvo v dozornom, riadiacom a kontrolnom orgáne právnickej osoby. Táto nejednoznačnosť nadobúda význam pri posudzovaní právneho základu odmeny uvedenej v § 100 ods. 5 návrhu zákona („odmena autora vyplývajúca z právneho vzťahu podľa odseku 1“) v prípade funkcie člena dozorného, kontrolného alebo riadiaceho orgánu verejnoprávnej inštitúcie zriadenej zákonom. Takéto funkcie majú charakter čestnej a nezávislej funkcie vykonávanej mimo pracovnoprávneho vzťahu s nárokom alebo bez nároku na paušálnu odmenu stanovenú zákonom, čomu zodpovedá výber konkrétnych osôb na jej výkon ako menovaných zástupcov alebo odborníkov. 
Podľa nášho názoru je v rozpore s povahou funkcie člena orgánu verejnoprávnej inštitúcie (napr. fondu) zriadenej zákonom, ak člen za vytvorenie diela žiada od inštitúcie alebo mu je poskytnuté osobitné peňažné plnenie na základe zmlúv uzavretých podľa Zákonníka práce, Občianskeho zákonníka alebo Obchodného zákonníka. Týmto môže dôjsť k nežiaducemu konaniu: 
- obídeniu povinnosti inštitúcie vykonať verejné obstarávanie na zhotovenie diela, 
- poskytnutiu osobitnej odmeny za vytvorenie aktov, ktoré navrhujeme explicitne vyňať z autorskoprávnej ochrany pripomienkou k § 5 písm. b) návrhu zákona, a ktorých tvorba alebo pripomienkovanie je bežnou súčasťou povinností člena orgánu. 
Uvedenú pripomienku považuje Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky za zásadnú. 
 	Z 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 101 ods. 1  
Ustanovenie aj osobitná časť dôvodovej správy odkazuje na zmluvu o dielo uzatvorenú len podľa Občianskeho zákonníka. Ak to bolo zámerom predkladateľa, ide o posun oproti legislatívnemu zámeru, kde sa rátalo aj s uzatvorením zmluvy podľa Obchodného zákonníka. V opačnom prípade je vhodné v poznámke pod čiarou k odkazu 20 doplniť na konci čiarku a slová „§ 536 až 565 Obchodného zákonníka“. 
Zastávame názor, že aj v prípade, ak objednávateľ neuzatvorí so zhotoviteľom zmluvu, ktorej predmetom je použitie diela na iný účel, ako je potrebný na dosiahnutie účelu zmluvy, možno zmluvu o dielo považovať za licenčnú zmluvu podľa ods. 1 druhej vety ustanovenia návrhu autorského zákona. Inak je ustanovenie nesystémovým prvkom autorského práva. 
 	O 	N	Zmluva o dielo podľa Obchodného zákonníka má zhodnú licenčnú úpravu ako má navrhované znenie AZ. Išlo o zosúladenie režimu autorskej tvorby na základe zmluvy o dielo podľa Občianskeho zákonníka a Obchodného zákonníka.	
MŠVVaŠ SR 	K § 103  
Žiadame slová „k materskej škole, základnej škole, strednej škole, vysokej škole alebo k výchovno-vzdelávaciemu zariadeniu (ďalej len „škola“)“ nahradiť slovami „škole alebo vzdelávaciemu zariadeniu podľa osobitného predpisu z)“. 
Vzhľadom na uvedené treba zmeniť aj legislatívnu skratku „škola“ použitú v ďalších odsekoch paragrafu. 
Odôvodnenie: 
V prípade škôl platí odôvodnenie ako v pripomienkach k § 51 a § 54. So vznikom školského diela treba rátať aj vo vzdelávacej inštitúcii pôsobiacej na základe zákona č. 568/2009 Z. z. o celoživotnom vzdelávaní v znení neskorších predpisov, ktoré poskytujú neformálne vzdelávanie v akreditovaných študijných programoch. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 111 ods. 3  
Navrhujeme za slovo „okrem“ vložiť slová „práv uvedených v“, paragrafy nie sú predmetom právnej úpravy. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 113 
Navrhujeme nasledovné znenie druhej vety: 
„Do práva výkonného umelca nezasahuje ani osoba, ktorá bez súhlasu výkonného umelca vyhotoví záznam jeho umeleckého výkonu, ak ide o účel použitia podľa § 39 až 41, § 44, § 45, § 47 až 51.“, pretože v prvej vete sa na účel použitia len odkazuje. 
Uvedené sa vzťahuje napr. aj na znenie druhej vety § 141.  	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 150  
Pokiaľ ide o "zmenu" a "vklad", zastávame názor, že definícia je nelogická. Pretože na to, aby sa z pôvodnej databázy podstatnou zmenou alebo vkladom stala nová databáza, stačí jedna podstatná zmena alebo vklad; prívlastky „Akákoľvek“ a „každý“ treba vynechať pre nadbytočnosť. 
 	O 	N	Z hľadiska predchádzania pochybností v uvedenom ustanovení je potrebné ponechať aj tieto slová. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 161 ods. 3  
Odporúčame z dôvodu lepšej čitateľnosti za slovo "za" vložiť slovo "organizáciu". 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K § 169 ods. 5  
Delikt samotný sa nemôže premlčať, iba právo stíhať ho sa môže premlčať. V tejto súvislosti sa napr. v trestnom práve používa pojem "zánik trestnosti". Správny poriadok, ktorý sa má na ukladanie pokút a poriadkových pokút podľa § 200 ods. 1 návrhu zákona neurčuje premlčanie deliktov. Dodatočné podanie žiadosti o udelenie oprávnenia zákon nevylučuje a nestanovuje ako podmienku, že právnická osoba nesmela v minulosti uvedený zákaz porušiť, preto nie je premlčanie namieste. 
Do paragrafu navrhujeme vložiť obdobné ustanovenie ako je § 83 ods. 12 platného autorského zákona: „Uložením pokuty nezaniká povinnosť, za ktorej porušenie bola pokuta uložená.“ 
Upozorňujeme predkladateľa, že porušenie zákazu podľa § 158 ods. 4 návrhu autorského zákona by bolo možné v prípade dokázania úmyslu kvalifikovať aj závažnejšie, v trestnoprávnej rovine alebo v rovine priestupkov, je teda na zvážení, či nedôjde ex offo k výmazu takejto organizácie pre neoprávnené podnikanie jej spoločníkov a členov jej riadiacich orgánov. 
 	O 	A		
MŠVVaŠ SR 	K ustanoveniam piatej časti  
Navrhujeme z terminologických dôvodov: 
- ustanovenie § 175 ods. 3 písm. a) formulovať s poukazom na zjednotenie pojmov nadväzujúcich ustanovení [napr. § 193 ods. 2 písm. f)], kde sa slovo "funkcia" nepoužíva, nasledovne: "byť členom orgánu riadenia", 
- v § 179 ods. 1 za číslovkou 2 vložiť medzeru, 
- v § 181 ods. 5 v prvej vete slovo "zraziť" nahradiť slovom "odviesť", pretože použité slovo má sankčný alebo exekučný význam, 
- v § 183 ods. 2 písm. d) slovo "relevantné" nahradiť slovom "potrebné", z dôvodu zjednotenia pojmov (napr. § 178 ods. 2), 
- v § 193 ods. 2 písm. d) namiesto slov "právna štruktúra" použiť iný pojem, pretože z ustanovení návrhu zákona týkajúcich sa organizácií kolektívnej správy nie je zrejmé, čo tieto slová presne pomenúvajú. 
 	O 	A		
MV SR 	§ 156  
K § 156 
Žiadame doriešiť vzťah správy výkonu majetkových práv autorov nezávislým subjektom správy k zákonu č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov. Spôsob riešenia žiadame prerokovať s ministerstvom vnútra pred ďalším prerokúvaním návrhu zákona. 
 	O 	A		
MV SR 	§ 201  
V § 201 odporúčame 
a) zjednotiť terminológiu, t. j. nahradiť 
- v odseku 2 slová „pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona“ slovami „pred 1. januárom 2016“ a slová „právnej úpravy účinnej“ slovami „predpisu účinného“ 
- v odseku 3 slová „podľa doterajších predpisov“ slovami „do 31. decembra 2015“ 
- v odseku 7 slová „pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona“ slovami „pred 1.januárom 2016“, 
b) v odseku 4 vypustiť slovo „najneskôr“ ako nadbytočné a text odseku 6 upraviť takto: „Zvukovo-obrazový záznam podľa doterajších predpisov je audiovizuálnym záznamom podľa tohto zákona.“. 
 	O 	A		
MZ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
MZVaEZ SR 	K Dôvodovej správe ustanoveniu § 53  
V osobitnej časti dôvodovej správy k ustanoveniu § 53 žiadame za slová "alebo pri oficiálnych oslavách štátneho sviatku" vložiť slová "ako aj slávnostných podujatiach na účel prezentácie Slovenskej republiky doma i v zahraničí.". 

Odôvodnenie: 
Právna úprava autorského práva v smernici EP a Rady č. 2001/29/ES z 22. mája 2001 o harmonizácii niektorých aspektov autorského práva a súvisiacich práv v informačnej spoločnosti umožňuje v oblasti výnimiek a obmedzení, ktoré upravuje článok 5 smernice, širšiu transpozíciu, než bola pôvodne vykonaná do autorského zákona. Konkrétne, v článku 5 ods. 3 písm. g) sa umožňuje členskému štátu udeliť výnimky alebo obmedzenia práv v prípadoch použitia v priebehu oficiálnych osláv organizovaných orgánmi verejnej správy. Doplnením dôvodovej správy k ustanoveniu § 53 sa tak obmedzia výkladové nejasnosti subjektov, ktorých práva môžu byť takouto činnosťou dotknuté. Takto ustanovená výnimka v autorskom zákone je nielen v súlade s právom EÚ, ale i medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná (Bernský dohovor a WPPT). 
 	O 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované. 	
MZVaEZ SR 	K Dôvodovej správe ustanoveniu § 53 
V osobitnej časti dôvodovej správy k ustanoveniu § 53 žiadame za slová "alebo pri oficiálnych oslavách štátneho sviatku" vložiť slová "ako aj slávnostných podujatiach na účel prezentácie Slovenskej republiky doma i v zahraničí.". 

Odôvodnenie: 
Právna úprava autorského práva v smernici EP a Rady č. 2001/29/ES z 22. mája 2001 o harmonizácii niektorých aspektov autorského práva a súvisiacich práv v informačnej spoločnosti umožňuje v oblasti výnimiek a obmedzení, ktoré upravuje článok 5 smernice, širšiu transpozíciu, než bola pôvodne vykonaná do autorského zákona. Konkrétne, v článku 5 ods. 3 písm. g) sa umožňuje členskému štátu udeliť výnimky alebo obmedzenia práv v prípadoch použitia v priebehu oficiálnych osláv organizovaných orgánmi verejnej správy. Doplnením dôvodovej správy k ustanoveniu § 53 sa tak obmedzia výkladové nejasnosti subjektov, ktorých práva môžu byť takouto činnosťou dotknuté. Takto ustanovená výnimka v autorskom zákone je nielen v súlade s právom EÚ, ale i medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná (Bernský dohovor a WPPT). 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
MŽP SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
NBS 	Všeobecná pripomienka 

Z hľadiska systematiky členenia zákona navrhujeme pojmy, ktoré sa vymedzujú na účely celého návrhu zákona, včleniť do úvodných ustanovení a to predovšetkým pojmy “autor” a “spoluautor”, ktoré sú vymedzené až v druhej hlave druhej časti v § 14 a 16. 
 	O 	N	Z hľadiska systematiky je potrebné, aby návrh autorského zákona najprv vymedzoval pojem „dielo“ a až následne autorstvo k nemu. 	
NBS 	K § 2 
K § 2 
V odseku 1 písm. b) navrhujeme nad slovo “zákone” vložiť odkaz na poznámku pod čiarou a doplniť poznámku pod čiarou úplnou citáciou tohto osobitného zákona. 
 	O 	N	Ustanovenie bolo upravené na základe pripomienok iných subjektov a už toto znenie neobsahuje. 	
NBS 	K § 3 
K § 3 
Navrhujeme vymedziť aj ďalšie pojmy uvádzané v odseku 2 a to “literárne dielo”, “slovesné dielo”, “hudobné dielo”, “audiovizuálne dielo” a “kartografické dielo”. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 10 navrhujeme na konci pripojiť slová “v znení neskorších predpisov”. 
V poznámke pod čiarou k odkazom 11 a 12 navrhujeme uvádzať skrátenú citáciu zákona č. 343/2007 Z. z. nakoľko ide o ďalšie citácie tohto zákona v poznámkach pod čiarou. 
V poznámke pod čiarou k odkazom 22 a 23 navrhujeme uvádzať skrátenú citáciu zákona č. 202/2007 Z. z. nakoľko ide o ďalšie citácie tohto zákona v poznámkach pod čiarou. 
V poznámke pod čiarou k odkazom 29 a 31 navrhujeme uvádzať skrátenú citáciu zákona č. 431/2002 Z. z. nakoľko ide o ďalšie citácie tohto zákona v poznámkach pod čiarou. 
 	O 	ČA	AZ neobsahoval doteraz definíciu literárneho, slovesného a hudobného diela a zainteresované subjekty nepovažovali definície za potrebné. Definícia audiovizuálneho diela je obsiahnutá v osobitnej časti. Ku kartografickému dielu bol priradený odkaz na osobitný zákon. 	
NBÚ 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
NKÚ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
NROZP 	§ 52 
Pojem „zdravotne postihnutý“ vo všetkých tvaroch navrhujeme nahradiť pojmom „osoba so zdravotným postihnutím“ v príslušnom tvare. 

Odôvodnenie: 
Úpravu navrhujeme z dôvodu zosúladenia textu s bežne používanou legislatívnou formuláciou. Potom napr. nadpis § 52 bude znieť „Použitie pre potreby osôb so zdravotným postihnutím“. 

 	O 	A		
NROZP 	§ 52, ods. 1 
Na koniec odseku navrhujeme doplniť vetu „Pri použití diela podľa prvej vety môže osoba žiadať o úhradu účelne vynaložených nákladov.“ 

Odôvodnenie: 
Ide o spresnenie textu. V odseku sa síce uvádza, že pri použití diela pre potreby osôb so zdravotným postihnutím nesmie dochádzať k dosiahnutiu zisku, v praxi sa ale ukazuje, že táto formulácia je nedostatočná. Je pomerne problematické dokazovať, že napr. pri predaji knihy v Braillovom písme nebol dosiahnutý zisk alebo majetkový prospech, nie je ale problém preukázať náklady, ktoré v súvislosti s výrobou knihy vznikli. Nepresná formulácia v § 29 zák. 618/2003 má v súčasnosti za následok, že napr. nevidiace osoby si nemôžu zakupovať knihy v Braillovom písme, môžu si ich len požičiavať. Týka sa to napr. i kníh pre deti alebo kuchárskych kníh, ktoré by si čitatelia radi zakúpili a mali by ich trvale vo svojej knižnici. Obdobné spresnenie je uvedené i v § 58. 

 	Z 	ČA	Výnimka oproti minulosti povoľuje aj rozširovanie predajom, čiže umožňuje istú formu majetkového prospechu. Nakoľko však účel nesmie byť priamo ani nepriamo obchodný, nesmie dôjsť k ziskovej činnosti. To znamená, že predajná cena musí zodpovedať nákladom na výrobu (obstaranie) prístupného formátu. Tak to uvádza aj dôvodová správa. 	
NROZP 	§ 52, ods. 2 
Druhú vetu navrhujeme doplniť nasledovne: 
„Na použitie audiovizuálneho diela doplneného podľa prvej vety alebo zvukovej zložky audiovizuálneho diela doplnenej podľa prvej vety sa vzťahuje odsek 1.“ 

Odôvodnenie: 
Pre nevidiace osoby, pokiaľ nemajú možnosť sledovať audiovizuálne dielo v prítomnosti vidiacej osoby, má zmysel len zvuková zložka audiovizuálneho diela doplnená o audiokomentár. Aby v praxi nedochádzalo k sporom s držiteľmi práv na audiovizuálne dielo, či je možné pre potreby osôb so zdravotným postihnutím rozširovať len zvukovú zložku audiovizuálneho diela doplnenú o audiokomentár, navrhujeme doplnenie textu v ods. 2. táto pripomienka neznamená, že nie je potrebné rozširovať audiovizuálne dielo, ktoré je opatrené audiokomentárom, bez obrazovej zložky, pre potreby slabozrakých osôb je potrebné obrazovú zložku zachovať. 

 	Z 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K § 11, k § 202 a k prílohám 
Odkaz na prílohu č. 2 v § 11 návrhu zákona by nemal predchádzať odkazu na prílohu č. 1 v § 202 návrhu zákona. Odkazy na obe prílohy je preto potrebné upraviť a následne zmeniť aj poradie príloh. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K § 49 
V zmysle interpretácie článku 5 ods. 2 písm. b) smernice 2001/29/ES v rozsudku Súdneho dvora vo veci C-435/12 by sa pri vyhotovovaní rozmnoženín na súkromné účely malo prihliadať na to, či je zdroj, z ktorého sa rozmnoženiny vyhotovujú legálny alebo nelegálny. V zmysle interpretácie tohto článku v skoršom rozsudku Súdneho dvora vo veci C-467/08 sa nezdá byť v súlade so smernicou 2001/29/ES, ak sa náhrada odmeny za súkromnú rozmnoženinu uplatňuje bez rozdielu na všetky zariadenia, prístroje a nosiče slúžiace na digitálne rozmnožovanie – teda aj tie, ktoré nie sú sprístupnené súkromným používateľom a ktoré sú zjavne vyhradené na iné použitie, než je vyhotovovanie rozmnoženiny na súkromné účely. 
Transpozíciu systému náhrad odmien v § 49 návrhu zákona, v spojení s výškou týchto odmien vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom podľa § 41 ods. 2 návrhu zákona je podľa nášho názoru potrebné zabezpečiť s prihliadnutím na uvedené rozsudky Súdneho dvora, najmä zabezpečiť neuplatňovanie náhrady odmien na predaj reprografických zariadení vyhradených zjavne na iné použitie, než vyhotovovanie rozmnoženín na súkromné účely. 
 	O 	A	S prihliadnutím na uvedený rozsudok boli kreované sadzby náhrad odmien.	
OAP SVL ÚV SR 	K § 155 až 199 
Smernica 2014/26/EÚ, ktorá je transponovaná do ustanovení piatej časti návrhu zákona (Správa práv), je s významom pre EHP. Viaceré ustanovenia návrhu však túto skutočnosť nezohľadňujú. Ide napríklad o ustanovenia § 158, 170, 195, ktorých úprava sa týka len členských štátov EÚ a nie aj zmluvných štátov EHP. Žiadame zabezpečiť, aby sa právna úprava prebratá zo smernice 2014/26/EÚ tam, kde je to potrebné, rovnako uplatňovala aj na subjekty a územie zmluvných štátov EHP. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K § 158 
Navrhovaný § 158 ods. 1 transponuje čl. 3 písm. a) smernice 2014/26/EÚ. Podľa tohto ustanovenia smernice organizáciou kolektívnej správy je organizácia, ktorá okrem iného spĺňa jedno alebo oboje z týchto kritérií: 
„i) je vo vlastníctve alebo pod kontrolu svojich členov; 
ii) má štruktúru na neziskovom základe.“ 
V zmysle návrhu organizácia kolektívnej správy so sídlom na území Slovenskej republiky má obe tieto podmienky spĺňať kumulatívne, čo je v súlade s preberaným ustanovením smernice, nakoľko ide o zákonnú úpravu v pôsobnosti Slovenskej republiky. V iných členských štátoch EÚ však organizácia kolektívnej správy môže v súlade so smernicou spĺňať len jedno z vyššie uvedených kritérií. Preto nie je správne organizáciu kolektívnej správy so sídlom v inom členskom štáte v § 158 ods. 1 vymedzovať tak, aby spĺňala kumulatívne obe kritériá. Žiadame prepracovať vymedzenie organizácie kolektívnej správy so sídlom na území iného členského štátu. V prípade zahrnutia organizácie kolektívnej správy so sídlom v SR a organizácie kolektívnej správy so sídlom v inom členskom štáte pod jeden pojem „organizácia kolektívnej správy“ tak, ako je uvedené v navrhovanom § 158 ods. 1, odporúčame tiež zvážiť, či návrh zákona v ďalších ustanoveniach náležite rozlišuje, ktorá právna úprava sa vzťahuje iba na slovenský subjekt a ktorá právna úprava sa vzťahuje generálne na všetky organizácie kolektívnej správy, čiže aj tie so sídlom v inom členskom štáte. 
 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K § 171 
V § 171 ods. 1 odporúčame nahradiť slovo „je“ slovami „môže byť“ alebo inak preformulovať navrhované ustanovenie, nakoľko nie každý nositeľ práv, právnická osoba združujúca nositeľov práv alebo iná organizácia kolektívnej správy je členom organizácie kolektívnej správy.  	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K § 173 
V zmysle čl. 8 ods. 9 smernice 2014/26/EÚ všetci členovia organizácie kolektívnej správy majú právo zúčastniť sa na valnom zhromaždení členov a právo na ňom hlasovať. Domnievame sa však, že vzhľadom na navrhované znenie § 173 ods. 7 iní členovia organizácie kolektívnej správy ako nositelia práv reálne nemajú možnosť ovplyvniť výsledok hlasovania, pretože na prijatie rozhodnutia je potrebná určitá väčšina prítomných nositeľov práv (nie členov). Žiadame zabezpečiť súlad § 173 ods. 7 návrhu s čl. 8 ods. 9 smernice 2014/26/EÚ. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K 178 
V § 178 ods. 3 sa ustanovuje, že organizácia kolektívnej správy predloží používateľovi návrh zmluvy v primeranej lehote od doručenia žiadosti. V zmysle čl. 16 ods. 3 smernice 2014/26/EÚ, o transpozíciu ktorého ide, „organizácie kolektívnej správy bez zbytočného odkladu odpovedia na žiadosti používateľov a uvedú okrem iného informácie, ktoré organizácia kolektívnej správy potrebuje na vyhotovenie návrhu licencie. Po prijatí všetkých príslušných informácií organizácia kolektívnej správy bez zbytočného odkladu buď vyhotoví návrh licencie, alebo poskytne používateľovi odôvodnené stanovisko s vysvetlením, prečo nemá v úmysle udeliť licenciu na konkrétnu službu.“ Sme toho názoru, že lehota v návrhu zákona nezodpovedá lehotám podľa čl. 16 ods. 3 smernice (bezodkladne). Žiadame zabezpečiť súlad § 178 ods. 3 so smernicou 2014/26/EÚ. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K § 191 
V § 191 ods. 1 žiadame slová „v primeranej lehote“ nahradiť slovom „bezodkladne“ a to v súlade s čl. 20 smernice 2014/26/EÚ, o ktorého transpozíciu ide. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K § 192 
Ustanovenie § 192 písm. i) návrhu transponuje čl. 21 ods. 1 písm. h) smernice 2014/26/EÚ. Predmetné ustanovenie smernice upravuje, že organizácia kolektívnej správy má zverejniť zoznam dohôd o zastúpení, ktoré uzavrela s inými organizáciami kolektívnej správy a názvy týchto organizácií, s ktorými uzavrela dohody. Ustanovenie smernice nevyžaduje zverejniť obsah dohôd. Preto odporúčame zvážiť, či v § 192 písm. i) návrhu je zámerom zverejniť celý obsah dohôd alebo len ich zoznam spolu s identifikáciou organizácií, s ktorými boli uzavreté. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K prílohe č. 1 
1. V záujme prehľadnosti žiadame preberané smernice uviesť v transpozičnej prílohe v chronologickom poradí. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K prílohe č. 1 
2. Žiadame uviesť správny názov smernice 93/83/EHS. Tiež je potrebné upraviť znenie publikačného zdroja tejto smernice podľa bodu 11 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. Citáciu smernice 93/83/EHS je potrebné v transpozičnej prílohe správne uviesť takto: „Smernica Rady 93/83/EHS z 27. septembra 1993 o koordinácii určitých pravidiel týkajúcich sa autorského práva a príbuzných práv pri satelitnom vysielaní a káblovej retransmisii (Mimoriadne vydanie Ú. v EÚ, kap. 17/zv. 1).“ 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K prílohe č. 1 
3. V citácii smernice 2006/116/ES je potrebné text na konci „(kodifikované znenie)“ správne umiestniť za názov smernice 2006/116/ES (t.j. za slovo „práv“). 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K prílohe č. 1 
4. V zmysle bodu 11 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR ak bol právne záväzný akt Európskej únie publikovaný v mimoriadnom vydaní Úradného vestníka EÚ v slovenskom jazyku, uvádza sa ako publikačný zdroj len toto mimoriadne vydanie. Publikačný zdroj smernice 96/9/ES je preto potrebné správne opraviť takto: „(Mimoriadne vydanie Ú. v EÚ, kap. 13/zv. 15)“. Publikačný zdroj smerníc 2001/29/ES a 2001/84/ES je potrebné uviesť takto: „(Mimoriadne vydanie Ú. v EÚ, kap. 17/zv. 1)“. Publikačný zdroj smernice 2004/48/ES je potrebné uviesť takto: „(Mimoriadne vydanie Ú. v EÚ, kap. 17/zv. 2)“. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K prílohe č. 1 
5. V citáciách smerníc 96/9/ES, 2001/29/ES a 2001/84/ES odporúčame slová „Rady a Európskeho parlamentu“ správne nahradiť slovami „Európskeho parlamentu a Rady“. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K prílohe č. 1 
6. V názve smernice 2001/29/ES je potrebné slovo „harmonizácii“ správne nahradiť slovom „zosúladení“. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 11 ods. 3 smernice 93/83/EHS 
Domnievame sa, že v právnom poriadku Slovenskej republiky nie je transponovaný inštitút fikcie súhlasu s návrhom mediátora týkajúceho sa povolenia káblovej retransmisie, ak do troch mesiacov nevyjadria strany s jeho návrhom nesúhlas. V návrhu zákona preto žiadame zabezpečiť transpozíciu čl. 11 ods. 3 smernice 93/83/EHS. 	O 	N	Uvedené by mohlo byť zásahom do osobitného zákona č. 420/2004 Z. z. o mediácií v znení neskorších predpisov.  	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 7 ods. 2 smernice 96/9/ES 
V návrhu zákona žiadame zabezpečiť transpozíciu negatívneho vymedzenia extrakcie databázy a reutilizácie databázy, uvedeného v čl. 7 ods. 2 smernice 96/9/ES. 	O 	N	Postačí pozitívne vymedzenie, čo sa rozumie pod pojmom extrakcia, negatívne vymedzenie možno z neho odvodiť výkladom. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 15 smernice 96/9/ES 
V návrhu zákona žiadame zabezpečiť transpozíciu čl. 15 smernice 96/9/ES, ktorým sa má zabezpečiť, že akékoľvek zmluvné dojednanie je neplatné, ak je v rozpore s čl. 6 ods. 1 a čl. 8 smernice 96/9/ES zaručujúcim oprávnený prístup k databáze. 	O 	N	Z ustanovení o osobitnom práve k databáze je zrejmé, že transponované ustanovenia nemožno obmedziť zmluvným dojednaním. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 6 ods. 1 smernice 2001/29/ES 
Domnievame sa, že v súlade so slovenskou právnou terminológiou treba na účely transpozície čl. 6 ods. 1 smernice 2001/29/ES týkajúceho sa priameho aj nepriameho úmyslu, použiť pojem všeobecný pojem „úmyselne“, a nie len pojem „vedome“, ktorý by sa mohol vzťahovať len na konanie s priamym úmyslom. V tomto zmysle žiadame upraviť § 69 ods. 1 návrhu zákona. 	O 	N	Ponecháva sa pojem vedome, aby sa pokrylo aj nedbanlivostné konanie. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 6 ods. 2 smernice 2004/48/ES 
Domnievame sa, že v slovenskom právnom poriadku nie je transponované ustanovenie čl. 6 ods. 2 smernice 2004/48/ES týkajúci sa odovzdania bankových, finančných alebo obchodných dokladov žalovaného na základe rozhodnutia súdu. Žiadame zabezpečiť transpozíciu spomínaného ustanovenia smernice 2004/48/ES.  	O 	N	Uvedená povinnosť nespadá do pôsobnosti autorského zákona.	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 2 ods. 1 písm. b) smernice 2006/115/ES 
Z § 28 ods. 3 návrhu zákona nie je zrejmé zúženie osobného rozsahu tohto ustanovenia len na právnické osoby. Z hľadiska definície vypožičania v čl. 2 ods. 1 písm. b) 2006/115/ES odporúčame toto ustanovenie nevzťahovať len na právnické osoby, prípadne navrhované legislatívne riešenie zahŕňajúce len právnické osoby odporúčame primerane odôvodniť v dôvodovej správe. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2014/26/EÚ 
1. V zmysle čl. 5 ods. 1 smernice 2014/26/EÚ „členské štáty zabezpečia, aby nositelia práv mali práva stanovené v odsekoch 2 až 8 a aby tieto práva boli uvedené v štatúte alebo v podmienkach členstva v organizácii kolektívnej správy.“ Predkladaným návrhom sa ustanovenia predmetných odsekov 2 až 8 preberajú najmä ako povinnosti organizácie kolektívnej správy voči nositeľom. Upozorňujeme však, že na účely úplnej transpozície je potrebné zabezpečiť, aby práva podľa odsekov 2 a 8 boli uvedené v štatúte alebo v podmienkach členstva v organizácii kolektívnej správy. Tiež sa domnievame, že viaceré práva, ktoré v zmysle čl. 5 smernice prináležia nositeľom práv, nie sú náležite prebraté ustanoveniami návrhu. Z návrhu totiž nie je jasný podrobný obsah práv, ktorých sa nositeľ práv môže voči organizácii kolektívnej správy dovolávať tak, ako to ustanovuje smernica. Napríklad v zmysle čl. zmysle čl. 5 ods. 3 smernice 2014/26/EÚ „nositelia práv majú právo poskytovať licencie na nekomerčné využívanie akýchkoľvek práv, kategórií práv alebo druhov diel a iných predmetov ochrany, ktoré si môžu vybrať.“ Domnievame sa, že toto právo jednoznačne nevyplýva z navrhovaného znenia § 177 ods. 4 návrhu. Žiadame zabezpečiť náležitú transpozíciu ustanovení čl. 5 smernice 2014/26/EÚ. 	O 	N	Práva nositeľov práv v zmysle čl.  5 ods. 1 smernice 2014/26/EÚ sú upravené najmä v § 149, § 164 a §158. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2014/26/EÚ 
2. Podľa čl. 5 ods. 6 smernice 2014/26/EÚ „organizácia kolektívnej správy nesmie obmedzovať výkon práv stanovených v odsekoch 4 a 5 požiadavkou, ako podmienkou pre výkon uvedených práv, aby bola správa práv alebo kategórií práv či druhov diel a iných predmetov ochrany, na ktoré sa vzťahuje vypovedanie alebo odňatie poverenia, zverená inej organizácii kolektívnej správy.“ Návrh zákona neobsahuje ustanovenie, ktoré by upravovalo túto negatívnu povinnosť (zákaz) organizácie kolektívnej správy. Žiadame zabezpečiť transpozíciu čl. 5 ods. 6 smernice 2014/26/EÚ. 	O 	N	Uvedené vyplýva z § 164 ods. 4, ktorý zakazuje OKS obmedziť individuálny výkon práv nositeľovi práv na nekomerčné účely. Princípom individuálneho výkonu práv nositeľa práv je možnosť nositeľa práv vykonávať svoje práva sám, teda bez zverenia inej OKS. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2014/26/EÚ 
3. V návrhu zákona žiadame transponovať aj druhú vetu čl. 5 ods. 7 smernice 2014/26/EÚ, v zmysle ktorého sa každý súhlas nositeľa práv s kolektívnou správou k jednotlivým dielam dokumentuje (pričom české znenie smernice spresňuje, že ide o dokumentáciu v listinnej podobe). 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2014/26/EÚ 
4. V návrhu zákona je podľa nášho názoru potrebné prebrať aj ustanovenie čl. 6 ods. 4 smernice 2014/26/EÚ, ktoré nad rámec všeobecného povolenia umožňujúceho nositeľom práv komunikovať s organizáciou kolektívnej správy elektronickými prostriedkami zdôrazňuje, že elektronická forma komunikácie elektronickými prostriedkami je povolená aj na účely výkonu práv nositeľov práv.  	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2014/26/EÚ 
5. Z návrhu nie je jasná náležitá transpozícia čl. 6 ods. 5 smernice 2014/26/EÚ, podľa ktorého „organizácia kolektívnej správy vedie záznamy o svojich členoch a pravidelne ich aktualizuje.“ Ustanovenie smernice je potrebné transponovať. 	O 	N	Uvedené je zrejmé z ustanovenia § 158.	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2014/26/EÚ 
6. V zmysle čl. 7 ods. 1 smernice 2014/26/EÚ „členské štáty zabezpečia, aby organizácie kolektívnej správy konali v súlade s pravidlami ustanovenými v článku 6 ods. 4, článku 20, článku 29 ods. 2 a článku 33, pokiaľ ide o nositeľov práv, ktorí majú priamy právny vzťah k týmto organizáciám na základe zákona, alebo postúpenia, licencie či inej zmluvnej dohody, ktorí však nie sú ich členmi.“ Článok 6 ods. 4 tejto smernice je prebratý do § 171 ods. 4 návrhu, ktorý ukladá organizácii kolektívnej správy povinnosť umožniť členom komunikáciu s ňou prostredníctvom elektronickej pošty alebo aj inými elektronickými prostriedkami. Upozorňujeme, že rovnakú povinnosť by mala mať organizácia kolektívnej správy aj voči „nositeľom práv, ktorí majú priamy právny vzťah k týmto organizáciám na základe zákona, alebo postúpenia, licencie či inej zmluvnej dohody, ktorí však nie sú ich členmi“. Žiadame zabezpečiť úplnú transpozíciu čl. 7 ods. 1 smernice 2014/26/EÚ. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2014/26/EÚ 
7. V zmysle čl. 9 ods. 4 smernice 2014/26/EÚ orgán vykonávajúci funkciu dohľadu zasadá pravidelne. Toto ustanovenie nie je prebraté do návrhu, resp. návrh neurčuje žiadnu minimálnu požiadavku na pravidelnosť zasadania. Žiadame zabezpečiť transpozíciu čl. 9 ods. 4 smernice 2014/26/EÚ. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2014/26/EÚ 
8. V zmysle čl. 10 ods. 2 písm. d) a čl. 9 ods. 3 smernice 2014/26/EÚ osoby, ktoré riadia hospodárenie organizácie kolektívnej správy, ako aj osoby vykonávajúce funkciu dohľadu každoročne predkladajú valnému zhromaždeniu aj „vyhlásenie o akomkoľvek súčasnom alebo potenciálnom konflikte medzi akýmikoľvek osobnými záujmami a záujmami organizácie kolektívnej správy alebo medzi akýmikoľvek záväzkami voči organizácii kolektívnej správy a akýmikoľvek povinnosťami voči ktorejkoľvek inej fyzickej alebo právnickej osobe“. Toto ustanovenie nie je transponované v návrhu, žiadame zabezpečiť jeho prebratie do právneho poriadku SR. 	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 2014/26/EÚ 
9. V návrhu zákona podľa nášho názoru nie je transponovaný čl. 31 smernice 2014/26/EÚ, týkajúci sa možnosti nositeľov práv odňať organizácii kolektívnej správy za podmienok podľa tohto článku online práva na hudobné diela na účely poskytovania multiteritoriálnych licencií do 10. apríla 2017. V tabuľke zhody k tomuto ustanoveniu je uvedený len všeobecný systém vypovedania zastupovania podľa čl. 5 ods. 4 smernice 2014/26/EÚ. V návrhu zákona preto žiadame náležite prebrať toto osobitné ustanovenie vyplývajúce z čl. 31 smernice 2014/26/EÚ.  	O 	N	Aplikuje sa všeobecný systém vypovedania zastupovania ktorý sa vzťahuje aj na multiteritoriálne hromadné licencie bez obmedzenia dátumu.	
OAP SVL ÚV SR 	K návrhu vykonávacích predpisov 
K návrhu zákona predloženého do medzirezortného pripomienkového konania neboli priložené návrhy vykonávacích predpisov, ktoré majú nadobudnúť účinnosť súčasne so zákonom. Tieto predpisy je však potrebné priložiť v zmysle čl. 18 ods. 2 písm. g) Legislatívnych pravidiel vlády SR na rokovanie Legislatívnej rady vlády SR.  	O 	N	Vykonávacie predpisy nebudú predložené, ustanovenia sa upravia priamo v zákone alebo v jeho prílohe. 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
1. V bode 4 písm. a) doložky zlučiteľnosti žiadame uviesť časové údaje ku všetkým preberaným smerniciam, ktoré sú uvedené v bode 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti.  	O 	A		
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
2. V bode 4 písm. b) doložky zlučiteľnosti žiadame uviesť smernicu, ktorej sa uvedená lehota týka. 	O 	A		
PMÚ SR 	§ 76 ods. 2 
(2) Ak je odmena dohodnutá v závislosti od výnosov z využitia licencie, nadobúdateľ je povinný umožniť autorovi kontrolu svojej účtovnej evidencie alebo inej dokumentácie potrebnej na zistenie odmeny. Ak v takomto prípade nadobúdateľ poskytne autorovi informácie označené nadobúdateľom ako dôverné, nesmie autor tieto informácie prezradiť tretej osobe ani ich použiť pre seba v rozpore s účelom, na ktorý sa mu poskytli. 

Obdobné ustanovenie obsahuje aj aktuálne platný Autorský zákon. V praxi sa PMÚ stretol s takým výkladom tohto ustanovenia, že obchodné informácie nesmú byť úradu poskytnuté na výkon jeho právomoci. S ohľadom na uvedené odporúčame, aby § 76 ods. 2 obsahoval „týmto nie sú dotknuté právomoci vyplývajúce z iných právnych noriem.“ 
 	O 	A		
PMÚ SR 	§156 a § 162 až § 168 
Predmetné ustanovenia stanovujú podmienky pre nezávislý subjekt správy. Podľa § 156 ods.3 sa na nezávislý subjekt správy primerane vzťahujú ustanovenia§ 169, § 178 ods. 1 a 2, § 189, § 191 a § 192 písm. a), b), f), g) a h). 

V § 162 až § 168 sú stanovené podmienky, ktoré musí splniť subjekt, ktorý chce poskytovať služby kolektívnej správy práv. Z dôvodovej správy nie je zrejmé, prečo rovnakú úroveň podmienok nemusí plniť aj nezávislý subjekt správy, ktorý je ustanovený v § 156. Nakoľko nezávislý subjekt správy, ako aj poskytovatelia kolektívnej správy práv budú poskytovať časť služieb rovnakého charakteru, máme za to, že by rozdielna úprava podmienok vstupu na trh poskytovania služieb v uvedenej oblasti mohla spôsobiť nerovnosť podmienok pre tieto typy subjektov. 
 	Z 	A		
PMÚ SR 	§ 162 ods. 3 
Predmetné ustanovenie stanovuje náležitosti prílohy žiadosti o udelenie oprávnenia na výkon kolektívnej správy práv. Obdobným spôsobom upravuje náležitosti prílohy predmetnej žiadosti aj súčasné znenie Autorského zákona. Nakoľko zo súčasnej praxe fungovania organizácií kolektívnej správy práv vyplýva, že na trhu poskytovania služieb v oblasti kolektívnej správy práv neexistuje dostatočne rozvinuté konkurenčné prostredie napriek teoretickému potenciálu vyplývajúcemu zo súčasného znenia Autorského zákona, navrhujeme zvážiť navrhované znenie § 162 ods. 3 AZ, najmä písm. d). Podmienka uvedená v § 162 ods. 3 písm. d) by mohla predstavovať bariéru vstupu na trh.  	Z 	N	Rozpor nebol odstránený. Rozporové konanie trvá. 	
RUZ 	1. Pripomienka k čl. I., §28 odsek 2 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť 

Odôvodnenie: 
Návrh ustanovenia nešpecifikuje presné znaky, ktoré by diferencovali nájom digitálnej rozmnoženiny diela od jeho sprístupnenia verejnosti podľa § 34. Nejednoznačné odlíšenie spôsobov použitia diela neprispieva k zachovaniu istoty používateľov. Koncepčne nie je nevyhnutné definovať nájom digitálnej rozmnoženiny diela, pretože rovnaký zámer dosiahnu autori a používatelia aj dohodou o odplatnom a dočasnom použití digitálnej rozmnoženiny diela. 
 	O 	A		
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k čl. I., § 31 ods. 1 návrhu: 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(1) Verejný prenos diela je verejné uvedenie diela akýmikoľvek technickými prostriedkami po drôte alebo bezdrôtovo tak, že toto dielo sú schopné (spôsobilé) vnímať osoby na miestach, kde by ho bez tohto prenosu vnímať nemohli; verejným prenosom nie je nájom alebo vypožičanie digitálnej rozmnoženiny diela.“ 

Odôvodnenie 
Zastávame názor, že až v prípade prijatia (absorbovania) diela, vzniká nárok autora na odmenu. V prípade, ak je napr. izba v ubytovacom zariadení voľná, resp. neobsadená (nedošlo k uzavretiu zmluvy o ubytovaní), nemôže autorovi vzniknúť nárok na odmenu Je totiž nesporné, že spotrebiteľ navštevuje a využíva služby ubytovacieho zariadenia za účelom poskytnutia prechodného ubytovania a nie s cieľom byť adresátom verejného prenosu. 
 	Z 	N	Rozpor odstránený	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k čl. I., §33 odsek 2 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(2) Káblová retransmisia diela je súčasný, nezmenený a úplný verejný prenos vysielaného diela, uskutočnený inou osobou, ako je vysielateľ, prijímaný verejnosťou prostredníctvom káblového alebo mikrovlnného systému.“ 

Odôvodnenie: 
Návrh zákona ani platná úprava SR nedefinuje pojem retransmisia prostredníctvom satelitu. V tejto súvislosti sa už ESD v spojených veciach C 431/09 a C 432/09 (rozsudok ESD vo veci Airfield) vyjadril, že poskytovateľ digitálnej televízie (sat. balíčkov) je poskytovateľom sat. vysielania pre verejnosť v zmysle čl. 1 ods. 2 písm. a) – c) smernice 93/83, kt. je odlišné od sat. vysielania pre verejnosť zabezpečovaného pôvodným vysielateľom resp. v jeho mene 3. osobou. Naopak ESD zdôraznil že podľa článku 1 ods. 2 písm. a) smernice 93/83 poskytovateľ sat. balíčka spúšťa satelitné vysielanie pre verejnosť, ako je to, o ktoré ide v konaniach vo veci samej, vysielacia organizácia, pod ktorej kontrolou a zodpovednosťou sú signály prenášajúce program zavedené do prenosového reťazca vedúceho na satelit. Navyše je nesporné, že táto organizácia tým vo všeobecnosti sprístupňuje chránené diela novému okruhu divákov. V dôsledku toho je táto organizácia povinná získať súhlas stanovený v článku 2 smernice 93/83, podľa znenia ktorého „Členské štáty zabezpečia pre autora výhradné právo na povolenie satelitného vysielania pre verejnosť diel chránených autorským právom podľa ustanovení tejto kapitoly.“ V prípade poskytovaní sat. balíčkov dig. televízie na sa nejedná o akt sat. retransmisie ako kategóriu káblovej retransmisie. Navrhovaná právna úprava je v tejto časti definície v priamom rozpore so smernicou 93/83 (čl. 2). 
 	Z 	N	Rozpor nebol odstránený. 	
RUZ 	4. Zásadná pripomienka k čl. I., § 34 návrhu 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„§34 Sprístupňovanie verejnosti 
Sprístupňovanie diela verejnosti je verejný prenos diela takým spôsobom, aby k nemu mal jednotlivec prístup z miesta a v čase, ktorý si sám zvolí za predpokladu splnenia podmienok prístupu; sprístupňovaním verejnosti nie je nájom, vypožičanie digitálnej rozmnoženiny diela alebo uzavretie zmluvy o ubytovaníx).“ 
_______ 
x)§ 754 a nasl. Občianskeho zákonníka 

Odôvodnenie 
Ak by si aj jednotlivec zvolil prístup z miesta a v čase, bez splnenia podmienok (uzavretie zmluvy o nájme) by k sprístupneniu verejnosti a verejnému prenosu nedošlo. Je totiž nesporné, že spotrebiteľ navštevuje a využíva služby ubytovacieho zariadenia za účelom poskytnutia prechodného ubytovania a nie s cieľom byť adresátom verejného prenosu. 
 	Z 	N	Rozpor ostránený	
RUZ 	5. Zásadná pripomienka k čl. I., §37 odsek 7 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenia formulovať nasledovne: 

Alternatíva 1: 
„(7) Ak to neodporuje písomnej dohode s autorom, vlastník alebo iný užívateľ stavby, ktorá je vyjadrením architektonického diela, môže vykonávať na stavbe bez súhlasu autora stavebné úpravy a udržiavacie práce , avšak stavebné úpravy a udržiavacie práce môže vlastník alebo iný užívateľ stavby vykonávať len takým spôsobom, aby nespôsobil ujmu autora na jeho cti alebo dobrej povesti. Stavebné úpravy a udržiavacie práce, ktoré sú nevyhnutné na udržanie stavby v dobrom stave a na zachovanie jej funkčného využívania a ktoré neznižujú hodnotu architektonického diela alebo inak nezasahujú do autorských práv, je vlastník alebo iný užívateľ stavby oprávnený vykonávať na stavbe bez súhlasu autora aj v prípade, ak by na stavebné úpravy a stavebné práce inak potreboval súhlas autora. 

Alternatíva 2: 
(7) Vlastník alebo iný užívateľ stavby, ktorá je vyjadrením architektonického diela, môže vykonávať na stavbe bez súhlasu autora len také stavebné úpravy a udržiavacie práce, ktoré sú nevyhnutné na jej udržanie v dobrom stave a na zachovanie funkčného využívania a ktoré neznižujú hodnotu architektonického diela alebo inak nezasahujú do autorských práv; v prípade, že sa jedná o stavbu, ktorá má charakter bytovej budovy x), môže vlastník alebo iný užívateľ stavby vykonávať na stavbe bez súhlasu autora vykonávať akékoľvek stavebné úpravy alebo udržiavacie práce, ak nimi nespôsobí ujmu autora na jeho cti alebo dobrej povesti. 

Nová poznámka pod čiarou: x §43b zákona č. 50/1976 Zb. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme ustanovenie odseku 7 upraviť preferovane podľa alternatívy 1, v prípade nesúhlasu predkladateľa vo forme alternatívy 2. Aj keď navrhované znenie odseku 7 v podstate len kopíruje súčasný právny stav, navrhované oprávnenia autora voči vlastníkovi stavby považujeme za neprimerané. Jedná sa totiž o neprimeraný zásah do vlastníckych práv vlastníka stavby. Konkrétna stavba je len vyjadrením architektonického diela, nie dielom samotným. Stavby sa pritom spravidla stavajú za účelom plnenia konkrétnych potrieb ich vlastníkov. Je neprimerané, aby autor bez akejkoľvek zodpovednosti, mohol blokovať významnejšie udržiavacie práce a stavebné úpravy stavby, a to bez ohľadu na oprávnené potreby vlastníka stavby. 

Preto v alternatíve 1 navrhujeme, aby možnosti stavebných úprav a udržiavacích prác na všetkých stavbách neboli obmedzované, ak to neodporuje výslovnej písomnej dohode s autorom a ak tým nedôjde k ujme autora architektonického diela na cti alebo dobrej povesti. Zároveň navrhujeme zachovať možnosť, aby za každých okolností bolo možné vykonávať také udržiavacie práce a stavebné úpravy, na ktoré už nie je ani dnes potrebný súhlas autora. V alternatíve 2 navrhujeme, aby sa súhlas autora na iné udržiavacie práce a stavebné úpravy ako na tie, na ktoré súhlas nepotrebuje ani v súčasnosti, nevyžadoval aspoň pre budovy, ktoré majú charakter bytových budov (§ 43b stavebného zákona). Bytové budovy totiž primárne slúžia na napĺňanie jednej z najzákladnejších ľudských potrieb, a to bývania. Navyše bytové budovy, t.j. priestory v ktorých ľudia bývajú, predstavujú primárnu sféru súkromia rodinného života. Myslíme si, že vlastnícke právo, ktorým si v prípade bytových budov ľudia napĺňajú svoju základnú ľudskú potrebu bývania ako aj vytvárajú najzákladnejšiu sféru súkromia a rodinného života, malo jednoznačne prevažovať nad právami autora architektonického diela. Je neprimerané, aby autor mohol bez akejkoľvek zodpovednosti blokovať stavebné úpravy stavby, ktorých nutnosť a potrebu vie najlepšie posúdiť len vlastník stavby (napr. potreba zväčšenia obytnej plochy pri narodení dieťaťa, alebo ak sa vlastník stavby potrebuje začať starať o odkázaných príbuzných). 
 	Z 	N	Rozpor odstránený	
RUZ 	6. Zásadná pripomienka k §37 odsek 8 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie formulovať nasledovne: 

„(8) Vlastník veci alebo iný užívateľ veci, prostredníctvom ktorej je dielo vyjadrené a ktorá je originálom diela podľa § 6 umiestneným na verejnom priestranstve, je povinný v primeranej lehote pred jej zničením alebo trvalým premiestnením informovať autora o zámere zničiť alebo trvalo premiestniť túto vec. Ak nie je autor známy, nemožno ho určiť alebo ho nemožno nájsť, vlastník veci alebo iný užívateľ veci informuje podľa prvej vety príslušnú organizáciu kolektívnej správy.“ 

Odôvodnenie: 
V nadväznosti na argumentáciu uvedené v odseku 7 ustanovenie odseku 8 navrhujeme upraviť tak, že povinnosť informovať autora vznikne iba pri záujme na trvalom premiestnení veci. 
 	Z 	A		
RUZ 	7. Zásadná pripomienka k čl. I., §41 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie formulovať nasledovne: 

„(1) Za použitie podľa § 42 až 46 a § 50 až 64 nevzniká povinnosť uhradiť autorovi odmenu. 

(2) Za použitie podľa § 47 a 48 vzniká povinnosť uhradiť autorovi náhradu odmeny.“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu transparentnosti a právnej istoty všetkých dotknutých subjektov navrhujeme úpravu výšky a základu náhrady odmeny prostredníctvom vykonávacieho predpisu vypustiť. Náhradu odmeny – jej základ a výšku, tak ako je to doteraz, navrhujeme upraviť priamo v texte zákona tak, ako tomu bolo doteraz. 

Náhrada odmeny, ako vyplýva aj z ust. smernice 2001/29 má predstavovať spravodlivú kompenzáciu zásahu do autorovho práva a jej výška má predstavovať spravodlivú rovnováhu medzi záujmami autorov a používateľov diel resp. subjektov ktoré sú povinné náhradu odmeny uhrádzať (pozri C-462/09 Stichting de Thuiskopie proti Opus Supplies Deutschland GmbH, Mijndertovi van der Leemu, Hananji van der Leeovej), preto je nevyhnutné aby bolo umožnené v rámci štandardného legislatívneho procesu vopred sa vyjadriť k mechanizmu výpočtu náhrady odmeny 

Z pohľadu členov RUZ a iných podnikateľov vo vyššie uvedených oblastiach ale aj spotrebiteľov príslušných tovarov a služieb je výška náhrady odmeny, teda sadzba a základ pre jej výpočet, dôležitá. Za účelom zvýšenia stability podmienok pre výrobu, predaj, kúpu a užívanie tovarov a služieb, ktoré podliehajú povinnosti platiť náhradu odmeny podľa Autorského zákona, majú členovia RUZ záujem, aby základ a výška tejto náhrady boli aj naďalej upravené v zákone. Návrh príslušného vykonávacieho predpisu zákonu v čase pripomienkového konania k návrhu nového Autorského zákona nie je známy. Podľa zákona musí byť v danom prípade za účelom kompletnej informácie predložený Národnej rade Slovenskej republiky spolu s návrhom zákona. Vzhľadom na požiadavky na zvýšenie náhrady odmeny komunikované organizáciami kolektívnej správy práv, ktoré náhradu odmeny vyberajú, je z pohľadu povinných osôb v každom prípade potrebné, aby bol návrh novej úpravy základu a výšky náhrady odmeny predložený na pripomienkovanie spolu s návrhom nového Autorského zákona. Ako je uvedené vyššie, aby bol začlenený do návrhu zákona ako jeho súčasť alebo predložený aspoň zároveň s návrhom zákona, vo forme finálneho návrhu príslušného vykonávacieho predpisu. 

Ak bude navrhnuté zvýšenie základu alebo výšky náhrady odmeny, doložka vplyvov na podnikateľské prostredie predložená Ministerstvom kultúry Slovenskej republiky do pripomienkového konania nebude zodpovedať skutočnosti. Ministerstvo totiž predpokladá pozitívne vplyvy nového Autorského zákona na podnikateľské prostredie. Ak sa zvýši náhrada odmeny, zvýši sa tým z toho plynúca záťaž pre povinné osoby, čo sa môže prejaviť vo vyšších cenách pre spotrebiteľov dotknutých tovarov a služieb 
 	Z 	A		
RUZ 	8. Zásadná pripomienka k časti Použitie na sociálne, kultúrne a úradné účely (§47 až 60) 
Navrhuje sa zmeniť podnadpis pre § 47 až 60 „Použitie na sociálne, kultúrne a úradné účely“ tak, že bude znieť: „Použitie na sociálne, kultúrne, úradné a iné účely“. Alternatívne je možná aj iná zmena uvedeného podnadpisu, ktorá odstráni dôvody pripomienky uvedené nižšie. 

Odôvodnenie: 
Predmetné ustanovenia upravujú skupinu výnimiek a obmedzení majetkových práv autora a iných nositeľov príslušných práv k dielu. Do tejto skupiny patrí aj tzv. právo reprografie podľa § 48, právo fyzických a právnických osôb bez súhlasu autora použiť dielo vyhotovením rozmnoženiny prenesením na papier alebo na podobný podklad a túto rozmnoženinu verejne rozširovať predajom alebo iným prevodom vlastníckeho práva k nej. Toto právo nemá byť obmedzené na sociálne, kultúrne a úradné účely. Pri navrhnutom znení podnadpisu by pri jeho aplikácii vo vzájomnej súvislosti s § 38 a predmetným § 48 návrhu nového zákona bolo právo reprografie obmedzené 
 	Z 	A		
RUZ 	9. Pripomienka k čl. I., §60, písm. b) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„b) výkonu zákonom garantovaného práva účastníka správneho, trestného alebo súdneho konania alebo 

Odôvodnenie: 
Priebeh procesného konania je vágna formulácia ktorá znemožňuje aplikačné prax v prípade jasného nepomenovania zákonom garantovaných práv účastníka konania 
 	O 	N	Nejde len o práva účastníkov konania, ale aj možnosť vyhotoviť rozmnoženinu diela v spisovom materiáli aj samotným súdom.	
RUZ 	10. Zásadná pripomienka k čl. I., §65 odsek 1, písm. e) 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť 

Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie (§ 65 ods. 1 písm. e) navrhujeme v celom rozsahu vypustiť z dôvodu jeho neurčitosti, nejasnosti a reálnej nevykonateľnosti. 

V súvislosti s navrhovaným znením § 65 ods. 1 písm. e) bod 1. máme za to, že z jeho dikcie nie je jasné, voči komu sa má autor právo domáhať informácie o poskytovateľoch elektronických služieb, t.j. kto informácie o konkrétnom poskytovateľovi elektronickej komunikačnej služby má k dispozícii resp. zhromažďuje. V súčasnej podobe preto nie je reálne vykonateľné. V súvislosti s bodom dva dotknutého písm. e) považujeme formuláciu: „údaje o rozsahu použitia diela“ nejasnú a širokú, pričom takáto formulácia umožňuje viacero interpretácií. Žiadna z týchto interpretácií, vzhľadom na oprávnenia poskytovateľov elektronických komunikačných služieb (ďalej len „Podnik“) v zmysle Zákona č. 351/2011 Z.z. o elektronických komunikáciách v zmysle neskorších predpisov (ďalej len „Zákon o elektronických komunikáciách“) v súvislosti so sledovaním či zaznamenávaním konania užívateľov jej elektronických komunikačných sietí nie je zákonná a teda reálne vykonateľná. Podnik totiž nemôže a nevykonáva monitorovanie obsahu komunikácie, ktorá prechádza jeho sieťou. Preto tieto údaje ani pre potreby prípadného súdneho konania nemôže poskytnúť. Rovnako, v prípade ak by definícia „údajov o rozsahu použitia diela“ zahŕňala iba prevádzkové údaje užívateľa, uvedená povinnosť prípadne uložená Podniku by bola s najväčšou pravdepodobnosťou nevykonateľná, nakoľko tieto môžu byť uchovávane po dobu maximálne 3 mesiacov. V tejto súvislosti však predovšetkým upozorňujeme, že tento výklad by bol tiež v rozpore s právami a povinnosťami Podniku, keďže prevádzkové údaje, ako súčasť telekomunikačného tajomstva, podliehajú osobitnej ochrane v zmysle Zákona o elektronických komunikáciách a môžu byť zbierané a uchovávané iba na konkrétny účel a konkrétnu dobu, pričom môžu byť komunikované iba úzkemu okruhu subjektov. Povinnosť resp. možnosť komunikovať tieto údaje autorovi prípadne inému nositeľovi nárokov na ochranu autorského práva v zmysle navrhovaného § 65 ods. 1 písm. e) nie je Zákonom o elektronických komunikáciách predpokladaná. Preto prípadná povinnosť Podniku tieto dáta autorovi, resp. inej aktívne legitimovanej osobe poskytnúť by tak bola v priamom rozpore so Zákonom o elektronických komunikáciách a tým európskou legislatívou na ochranu osobných údajov, predovšetkým smernicou 95/46 a 2004/28. 

Navyše, prevádzkové údaje nie sú iba osobnými údajmi, ale ich ochrana pramení predovšetkým z potreby ochrany súkromia konkrétneho užívateľa, ako to vyplýva z rozhodnutia Súdneho dvora EÚ v spojených veciach Digital Rights Ireland Ltd proti Minister for Communications, Marine and Natural Resources a iní (C-293/12) a Kärntner Landesregierung (C-594/12) a iní. Takýto zásah do práva na ochranu súkromia a ochranu osobných údajov by bol neodôvodniteľný a nie je možný, nakoľko tieto práva ako základné práva a slobody môžu byť obmedzené (resp. môže do nich byť zasiahnuté) iba vo výnimočných prípadoch za splnenia podmienky zákonnosti/legality a proporcionality takéhoto zásahu. Ako však bolo uvedené vyššie, v zmysle súčasného právneho stavu (predovšetkým Zákon o elektronických komunikáciách) prevádzkové údaje nie je možné na účel predvídaný predkladateľom zhromažďovať, archivovať a poskytovať. 

Ak by aj toto ustanovenie predstavovalo rozhodnutie zákonodarnej moci o tom, že pri kolízii práv duševného vlastníctva a ochrany osobných údajov resp. práva na súkromie bude favorizovaná ochrana duševného vlastníctva, sme presvedčení, že Autorský zákon nie je AZ predpis, v ktorom by sa táto limitácia mala ošetriť. Práve naopak, akékoľvek limitácie ochrany týchto práv by mali byť ošetrené v predpisoch, ktoré ochranu týmto základným právam a slobodám poskytujú, a to za odbornej účasti všetkých dotknutých subjektov. 

Preto navrhujeme toto ustanovenie vypustiť. Ak predkladateľ na ustanovení trvá, máme za to že je nutná jeho úprava tak aby boli jednotlivé nároky ako aj subjekty voči ktorým smerujú jednoznačne definované a tiež aby rešpektovali súčasnú právnu ochranu osobných údajov a súkromia 
 	Z 	ČA	Rozpor odstránený

V dôvodovej správe sa uvádza, že právo na poskytnutie informácií podľa tohto ustanovenia nezakladá povinnosť poskytovateľom elektronických komunikačných služieb aktívne zbierať údaje o prenášanom obsahu.	
RUZ 	11. Zásadná pripomienka k čl. I., §65, odsek 1, písm. i) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(1) Autor, do ktorého práva sa neoprávnene zasiahlo alebo ktorého právu hrozí neoprávnený zásah, sa môže domáhať najmä: 

i) vydania bezdôvodného obohatenia vo výške odmeny, ktorá je obvyklá za získanie licencie pri obdobných zmluvných podmienkach v čase neoprávneného zásahu do tohto práva podľa osobitného predpisu x). 

x) § 451 a nasl. Občianskeho zákonníka 

Odôvodnenie: 
Hoci toto ustanovenie kopíruje súčasnú právnu úpravu, zavedenú ostatnou novelou autorského zákona, navrhujeme, aby sa úprava nároku na vydanie bezdôvodného obohatenia upravila tak, aby sa spravovala ustanoveniami Občianskeho zákonníka. Máme za to, že súčasná úprava nie je vhodná a mala by sa za účelom právnej istoty v novom zákone precizovať. 

Predovšetkým navrhujeme vypustiť stanovenie prezumpcie, že v prípade bezdôvodného obohatenia použitím predmetov ochrany autorského práva je výška tohto obohatenia vo výške 2-násobku ceny licencie. Táto úprava odporuje samotnej podstate inštitútu bezdôvodného obohatenia, čo vyplýva aj z § 451 ods. 2 Občianskeho zákonníka: „Bezdôvodným obohatením je majetkový prospech získaný plnením bez právneho dôvodu, plnením z neplatného právneho úkonu alebo plnením z právneho dôvodu, ktorý odpadol, ako aj majetkový prospech získaný z nepoctivých zdrojov“ 

Uvedené podporuje aj nasledovné znenie § 458 Občianskeho zákonníka: „Musí sa vydať všetko, čo sa nadobudlo bezdôvodným obohatením.“ 

Z uvedeného vyplýva, že podstatou inštitútu bezdôvodného obohatenia je vydanie majetkového prospechu o a nie represia resp. penalizácia tohto obohatenia. To má opodstatnenie vzhľadom na objektívnu nie subjektívnu zodpovednosť za bezdôvodné obohatenie. Stanovenie nároku na dvojnásobok odmeny nemá žiadny právny základ a zdôvodnenie v občianskom práve ani judikatúre a vytvára osobitne pre autorské právo nový inštitút, ktorý bez zreteľného dôvodu rozširuje práva autorov a iných nositeľov práv aj o možnosť represie resp. penalizácie. Takáto úprava je osobitne nekoncepčná aj vzhľadom na to, že samotný Občiansky zákonník, už pri všeobecnej úprave bezdôvodného obohatenia upravuje aj nárok nositeľ práv duševného vlastníctva: „Ak pri porušení alebo ohrození práva duševného vlastníctva nemožno určiť bezdôvodné obohatenie sa inak, na určenie peňažnej náhrady sa použije primerane ustanovenie § 442a ods. 2.“ 

Nevidíme preto žiaden právny ani iný dôvod aby autorov nárok na vydanie bezdôvodného obohatenia nebol konštruovaný tak ako nárok na náhradu škody, resp. ako nároky iných majiteľov práv duševného vlastníctva. Navrhujeme preto aby sa nárok na vydanie bezdôvodného obohatenia, rovnako ako nárok na náhradu škody a nemajetkovej ujmy, spravoval ustanoveniami Občianskeho zákonníka. 

Toto podporuje aj skutočnosť, že ponechanie súčasnej konštrukcie nároku na bezdôvodné obohatenie má okrem vyššie uvedených implikácii aj dodatočné nepriame dôsledky. V konkrétnych prípadoch totiž môže byť subjekt, ktorý spôsobil škodu a subjekt, ktorý sa bezdôvodne obohatil odlišný. V takom prípade dvojnásobok výšky odmeny práve v prípade bezdôvodného obohatenia vrátane jeho objektívnej podstaty môže byť silným motivačným faktorom pre autorov a iných nositeľov práv aby svoje nároky neuplatňovali prostredníctvom nároku na náhradu škody ale práve bezdôvodným obohatením. Tento postup však neúmerne zaťaží dobromyseľné subjekty, ktoré sa bezdôvodne (z dôvodu objektívneho princípu zodpovednosti za bezdôvodné obohatenie zodpovedá konečný príjemca výhod) obohatili a naopak oslobodí od akejkoľvek povinnosti subjekty, ktoré autorom škodu spôsobili. 
 	Z 	N	Nevypustené z dôvodu ochrany práv autora.	
RUZ 	12. Pripomienka k čl. I., §66, písm. d) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„d) okrem autora aj osoba vykonávajúca kolektívnu správu práv v dotknutom odbore ochrany práv“ 

Odôvodnenie: 
Zastávame názor, že doplnenie si vyžaduje jednoznačnosť pojmov (aktívna legitimácia) a následná prax 

 	O 	ČA	Úprava bola spresnená tak, aby bolo zjavné, že organizácia kolektívnej správy sa uvedených nárokov domáha vo svojom mene a na účet autora, ktorého práva spravuje. Z uvedeného je teda zrejmé, že nepôjde v zásade o akúkoľvek organizáciu kolektívnej správy, ale len o tú, ku ktorej má autor priamy vzťah (je ňou zastupovaný na základe zmluvy alebo zákona).	
RUZ 	13. Pripomienka k čl. I., §72 odsek 5 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(5) Ak licenčná zmluva nie je uzavretá v písomnej forme, má každá zo zmluvných strán právo požiadať druhú zmluvnú stranu o vydanie písomného potvrdenia o uzavretí licenčnej zmluvy, ktoré musí obsahovať špecifikáciu diela, ktoré je predmetom licencie, a údaje podľa § 25 ods. 1a 3 a § 74 až 76; to sa nevzťahuje na licenčnú zmluvu na vydanie diela obsiahnutého v periodickej publikácii18) uzavretú podľa § 80 a na udelenie licencie podľa § 81. Ak sa právo podľa prvej vety neuplatní v lehote 15 dní od uzavretia licenčnej zmluvy, nárok na vydanie tohto potvrdenia zaniká. Ak druhá zmluvná strana potvrdenie podľa prvej vety nevydá do 15 dní od doručenia žiadosti na vydanie potvrdenia alebo ak vydá potvrdenie podľa prvej vety v rozpore s obsahom uzavretej písomnej zmluvy a ani na základe žiadosti zmluvnej strany nevydá v tejto 15 dňovej lehote opravené písomné potvrdenie o uzavretí licenčnej zmluvy, platí, že k uzavretiu zmluvy nedošlo. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu právnej istoty navrhujeme doplniť, že k uzavretiu licenčnej zmluvy nedôjde rovnako v prípade, ak vydané písomné potvrdenie o jej uzavretí bude v rozpore s obsahom licenčnej zmluvy a druhá zmluvná strana na základe žiadosti zmluvnej strany v uvedenej 15 dňovej lehote nevydá opravené písomné potvrdenie o jej uzavretí. 
 	O 	N	Ak potvrdenie neobsahuje podmienky, na ktorých sa nepísomne zmluvné strany dohodli, tak nedošlo k doručeniu kvalifikovaného potvrdenia. Ak potvrdenie nespĺňa zákonom predpísané náležitosti (obsah), nejde o potvrdenie v zmysle tohto zákona, a teda k splneniu povinnosti nedošlo vôbec.	
RUZ 	14. Pripomienka k čl. I., §75, odsek 2 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(2) Ak licenčná zmluva neurčuje čas, na ktorý autor licenciu udeľuje, ani spôsob jeho určenia, ani z jej účelu nevyplýva inak, platí, že licencia je udelená na čas obvyklý pri danom druhu diela a spôsobe použitia diela, najviac však na tri roky od udelenia licencie“ 

Odôvodnenie 
V prípade uzavretia licenčnej zmluvy prostredníctvom, resp. s OKS, je maximálna doba platnosti 1 rok od udelenia licencie z pohľadu praxe neprijateľná minimálne z hľadiska administratívnej náročnosti a možnosti vyvolania zbytočného sporu, neopomínajúc hľadisko právnej neistoty. 
 	O 	N	V praxi spomínaný problém nemôže nastať, nakoľko OKS majú v zmluvách trvanie licencie vždy uvedený, a tento je zvyčajne 1 rok.	
RUZ 	15. Pripomienka k čl. I., §76 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„§76 
Odmena 
(1) Dohodnutá odmena alebo spôsob jej určenia musí zodpovedať spôsobu, rozsahu, účelu a času použitia diela. 
(2) Ak je odmena dohodnutá v závislosti od výnosov z využitia licencie, nadobúdateľ x) je povinný umožniť autorovi kontrolu svojej účtovnej evidencie alebo inej dokumentácie potrebnej na zistenie odmeny. Ak v takomto prípade nadobúdateľ poskytne autorovi informácie označené nadobúdateľom ako dôverné, nesmie autor tieto informácie prezradiť tretej osobe ani ich použiť pre seba v rozpore s účelom, na ktorý sa mu poskytli. 
(3) Ak je odmena dohodnutá v závislosti od výnosov z využitia licencie, nadobúdateľ x) je povinný predkladať autorovi najmenej raz ročne informáciu o výnosoch z využitia licencie osobitne za každý spôsob použitia diela a zároveň je povinný poskytnúť autorovi aj vyúčtovanie odmeny, ak sa nedohodli inak. 
(4) Ak nie je v licenčnej zmluve dohodnutá odmena ani spôsob jej určenia, ani nie je v licenčnej zmluve uvedené, že sa licencia udeľuje bezodplatne, a ani to z jej účelu nevyplýva, platí, že autor má právo na odmenu vo výške, ktorá je obvyklá v čase uzavretia licenčnej zmluvy pri obdobných zmluvných podmienkach. 

___________ 
x) napr. vyhl. č. 277/2008 Z.z. ktoru sa určuje kategorizácia ubytovacích zariadení, v znení neskorších predpisov 

Odôvodnenie 
Zastávame názor, že v prípade ubytovacích zariadení treba vyslovene označiť tieto ako používateľa, ktorý vypláca odmenu autorovi (aj prostredníctvom organizácií kolektívnej správy) aj z prihliadnutím na výnosy, keďže tieto organizácie odmietajú zohľadňovať tzv. obsadenosť pri stanovení, resp. vypočítavaní odmeny 
 	O 	N	V nadväznosti na požadovanú zmenu by bolo potrebné doplniť aj dlhý zoznam iných subjektov – kaderníctva, kaviarne, reštaurácie, obchody atď., čo nie je systémové.	
RUZ 	16. Zásadná pripomienka k čl. I., §82 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť, alebo formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„§ 82 

Odstúpenie od licenčnej zmluvy z dôvodu zmeny presvedčenia autora 

Odstúpenie od licenčnej zmluvy z dôvodu zmeny presvedčenia autora 
(1) Autor má právo odstúpiť od licenčnej zmluvy, ak jeho doposiaľ nezverejnené dielo, ktoré je predmetom licenčnej zmluvy, už nezodpovedá jeho presvedčeniu a zverejnením tohto diela by boli závažným spôsobom dotknuté jeho oprávnené osobné záujmy. 
(2) Odstúpenie od licenčnej zmluvy musí mať písomnú formu. Licenčná zmluva sa zrušuje dňom doručenia oznámenia o odstúpení nadobúdateľovi licencie. 
(3) Autor je povinný nahradiť nadobúdateľovi licencie škodu, ktorá mu vznikla odstúpením od licenčnej zmluvy podľa odseku 1. 
(4) Ak autor po odstúpení od zmluvy podľa odseku 1 prejaví opätovný záujem, aby bolo jeho dielo použité, je povinný ponúknuť licenciu prednostne pôvodnému nadobúdateľovi, a to za podmienok porovnateľných s podmienkami, ktoré boli pôvodne dohodnuté.“ 

Odôvodnenie: 
Primárne navrhujeme ustanovenie §82 vypustiť ako celok z dôvodu, že predstavuje značný zásah do právnej istoty zmluvných strán, neúmerne rozširuje práva autora a takéto oprávnenie autora je navyše výrazne ekonomicky nevyvážené. 

V prípade nesúhlasu predkladateľa s vypustením predmetného ustanovenia navrhujeme upraviť uvedené ustanovenie v súlade s legislatívnym zámerom nového autorského zákona, podľa ktorého osobitným dôvodom odstúpenia od licenčnej zmluvy bude odstúpenie od zmluvy z dôvodu zmeny presvedčenia autora (resp. poskytovateľa licencie) v prípade nezverejneného diela, pričom uplatnením licencie by oprávneným osobným záujmom autora vznikla ujma v prípade nemožnosti odstúpenia od zmluvy z týchto dôvodov. Právo na odstúpenie by sa teda vzťahovala iba na dielo, ktoré nebolo zverejnené a toto právo by mal iba autor, nie jeho dedičia. 

Tiež navrhujeme vypustenie možnosti vzdať sa práva na odstúpenie od zmluvy vopred ako ustanovenia značne obmedzujúceho zmluvnú voľnosť strán. Z dôvodu právnej istoty tiež navrhujeme doplniť účinky odstúpenia od zmluvy ex-nunc. V neposlednom rade navrhujeme doplniť, že v prípade záujmu autora o opätovné uzavretie licenčnej zmluvy by autor mal ponúknuť pôvodnému nadobúdateľovi podmienky porovnateľné s podmienkami, ktoré boli dohodnuté pôvodne 
 	Z 	A		
RUZ 	17. Zásadná pripomienka k čl. I., §83 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie formulovať nasledovne: 

„§ 83 
Odstúpenie od zmluvy z dôvodu nevyužívania licencie 

(1) Autor má právo odstúpiť od výhradnej licenčnej zmluvy, ak licenciu nadobúdateľ nevyužíva vôbec alebo nedostatočne a sú tým závažným spôsobom dotknuté oprávnené záujmy autora. To neplatí, ak je nevyužívanie licencie alebo nedostatočné využívanie licencie spôsobené okolnosťami na strane autora. 
(2) Právo podľa odseku 1 môže autor uplatniť až potom, ako písomne vyzve nadobúdateľa, aby v primeranej lehote od doručenia výzvy licenciu dostatočne využil a nadobúdateľ ju napriek tejto výzve dostatočne nevyužije. Na možnosť odstúpenia od zmluvy ako následok márneho uplynutia primeranej lehoty musí autor nadobúdateľa licencie vo výzve upozorniť. 
(3) Ak licenčná zmluva neurčuje inak, autor nemôže právo na odstúpenie od zmluvy podľa odseku 1 uplatniť pred uplynutím jedného roka od uzavretia tejto licenčnej zmluvy alebo od odovzdania diela, ak bolo dielo odovzdané až po uzavretí tejto licenčnej zmluvy. 
(4) Licenčná zmluva sa zrušuje dňom doručenia oznámenia o odstúpení nadobúdateľovi licencie. 
(5) Autor je povinný nahradiť nadobúdateľovi licencie škodu, ktorá mu vznikla odstúpením od licenčnej zmluvy, pokiaľ na to existujú dôvody hodné osobitného zreteľa. Do úvahy sa pritom vezmú najmä dôvody, pre ktoré nadobúdateľ licenciu dostatočne nevyužil. 
(6) Ak bola uzatvorená licenčná zmluva s vylúčením povinnosti využitia licencie (§ 77 ods. 6), autor je povinný nadobúdateľovi po odstúpení od zmluvy podľa odseku 1 vrátiť zaplatenú licenčnú odmenu, ak nedošlo k využitiu licencie vôbec alebo jej pomernú časť, ak došlo k využitiu licencie nedostatočne. 
(7) Ak bola uzatvorená licenčná zmluva, na základe ktorej bol nadobúdateľ povinný využiť licenciu, ale nevyužil ju vôbec alebo ju využil nedostatočne, nárok na odmenu autora k dňu odstúpenia od licenčnej zmluvy zostáva odstúpením od zmluvy podľa odseku 1 zachovaný. 
(8) Ak sú dané dôvody odstúpenia od licenčnej zmluvy podľa odseku 1, zmluvné strany sa môžu dohodnúť na zmene licenčnej zmluvy na nevýhradnú.“ 

Odôvodnenie: 
V odseku 1 navrhujem doplniť, že právo na odstúpenie vzniká iba vtedy, ak sú nevyužívaním licencie alebo jej nedostatočným využitím závažným spôsobom dotknuté oprávnené záujmy autora. V odseku 2 tiež navrhujeme doplniť, že na možnosť odstúpenia od zmluvy musí autor nadobúdateľa upozorniť už vo výzve. Zároveň navrhujem v novom odseku 3 legislatívno – technicky spresniť, kedy je autor oprávnený od zmluvy odstúpiť, pričom toto ustanovenie bude. Tiež navrhujeme vypustenie možnosti vzdať sa práva na odstúpenie od zmluvy vopred ako ustanovenia značne obmedzujúceho zmluvnú voľnosť strán. Z dôvodu právnej istoty tiež navrhujeme v novom odseku 4 doplniť účinky odstúpenia od zmluvy ex-nunc. Z dôvodu vyváženia práv a povinností zmluvných strán, v novom odseku 5 navrhujeme doplniť právo nadobúdateľa požadovať od autora náhradu škody, ktorá mu vznikne odstúpením od zmluvy, a to v prípadoch ak na to existujú dôvody hodné osobitného zreteľa, t.j. k nevyužitiu licencie alebo nedostatočného využitiu licencie došlo zo spravodlivých dôvodov na strane nadobúdateľa. 
 	Z 	ČA	Rozpor odstránený	
RUZ 	18. Zásadná pripomienka k čl. I., §85, odsek 3 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(3) Ak bola hromadná licenčná zmluva uzavretá prostredníctvom elektronických prostriedkov, organizácia kolektívnej správy je povinná nadobúdateľovi vydať na jeho žiadosť písomné potvrdenie o uzavretí hromadnej licenčnej zmluvy, ktoré musí obsahovať špecifikáciu predmetov ochrany, ktoré sú predmetom licencie, a údaje podľa § 25 ods. 1 a 3 a § 73 až 76. Ak sa právo podľa prvej vety neuplatní v lehote 15 dní od uzavretia hromadnej licenčnej zmluvy, nárok na vydanie tohto potvrdenia zaniká. Ak druhá zmluvná strana potvrdenie podľa prvej vety nevydá do 15 dní od dôjdenia žiadosti na vydanie potvrdenia alebo ak vydá potvrdenie podľa prvej vety v rozpore s obsahom uzavretej písomnej zmluvy a ani na základe žiadosti zmluvnej strany nevydá v tejto 15 dňovej lehote opravené písomné potvrdenie o uzavretí licenčnej zmluvy platí, že k uzavretiu zmluvy nedošlo.“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu právnej istoty navrhujeme doplniť, že k uzavretiu hromadnej licenčnej zmluvy nedôjde rovnako v prípade, ak vydané písomné potvrdenie o jej uzavretí bude v rozpore s obsahom hromadnej licenčnej zmluvy a druhá zmluvná strana na základe žiadosti zmluvnej strany v uvedenej 15 dňovej lehote nevydá opravené písomné potvrdenie o jej uzavretí 
 	Z 	A		
RUZ 	19. Pripomienka k čl. I., §86 odsek 5 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(5) Ak bola rozšírená hromadná licenčná zmluva uzavretá prostredníctvom elektronických prostriedkov, organizácia kolektívnej správy je povinná nadobúdateľovi vydať na jeho žiadosť písomné potvrdenie o uzavretí rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy, ktoré musí obsahovať špecifikáciu alebo druhové určenie predmetov ochrany, ktoré sú predmetom licencie, a údaje podľa § 25 ods. 1 a 3 a § 73 až 76. Ak sa právo podľa prvej vety neuplatní v lehote 15 dní od uzavretia rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy, nárok na vydanie tohto potvrdenia zaniká. Ak druhá zmluvná strana potvrdenie podľa prvej vety nevydá do 15 dní od doručenia žiadosti na vydanie potvrdenia, alebo ak vydá potvrdenie podľa prvej vety v rozpore s obsahom uzavretej písomnej zmluvy a ani na základe žiadosti zmluvnej strany nevydá v tejto 15 dňovej lehote opravené písomné potvrdenie o uzavretí licenčnej zmluvy platí, že k uzavretiu zmluvy nedošlo. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu právnej istoty navrhujeme doplniť, že k uzavretiu rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy nedôjde rovnako v prípade, ak vydané písomné potvrdenie o jej uzavretí bude v rozpore s obsahom rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy a druhá zmluvná strana na základe žiadosti zmluvnej strany v uvedenej 15 dňovej lehote nevydá opravené písomné potvrdenie o jej uzavretí. 
 	O 	N	Ak potvrdenie neobsahuje podmienky, na ktorých sa nepísomne zmluvné strany dohodli, tak nedošlo k doručeniu kvalifikovaného potvrdenia. Ak potvrdenie nespĺňa zákonom predpísané náležitosti (obsah), nejde o potvrdenie v zmysle tohto zákona, a teda k splneniu povinnosti nedošlo vôbec.	
RUZ 	20. Zásadná pripomienka k čl. I., §98 odsek 2 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(2) Použitím počítačového programu podľa odseku 1 je najmä 
a) vyhotovenie rozmnoženiny počítačového programu, 
b) verejné rozširovanie originálu alebo rozmnoženiny počítačového programu 
1. predajom alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva, 
2. nájmom alebo vypožičaním. 

Odôvodnenie: 
Rovnako ako v cl. 4 bod 1 smernice 2009/24/ES navrhujeme, aby bol výpočet spôsobov použitia počítačového programu deklaratórny 
 	Z 	A	Ustanovenie bolo v zmysle pripomienok iných subjektov vypustené, čím sa na počítačové programy aplikuje deklaratórny výpočet použití zo všeobecnej časti AZ.	
RUZ 	21. Zásadná pripomienka k čl. I., §99 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenia nasledovne: 
„§ 99 
Obmedzenia majetkových práv autora k počítačovému programu 

(1) Osoba, ktorá nadobudla vlastnícke alebo obdobné právo k rozmnoženine alebo digitálnej rozmnoženine počítačového programu, ďalej nadobúdateľ licencie alebo iná osoba oprávnená užívať rozmnoženinu alebo digitálnu rozmnoženinu počítačového programu (ďalej len „oprávnený užívateľ“), nesmie používať počítačový program v rozpore s bežným využitím počítačového programu a nesmie neprimerane zasahovať do právom chránených záujmov autora počítačového programu. 

(2) Autor počítačového programu musí strpieť 

a) použitie počítačového programu podľa § 98 ods. 1 a 2 písm. a) bez jeho súhlasu oprávneným užívateľom na účel riadneho využitia počítačového programu vrátane opravy jeho chýb, ak nie je dohodnuté inak, 
b) vyhotovenie záložnej rozmnoženiny počítačového programu bez jeho súhlasu oprávneným užívateľom na účel zabezpečenia riadneho využitia počítačového programu, 
c) skúmanie, štúdium alebo skúšanie funkčnosti počítačového programu bez jeho súhlasu oprávneným užívateľom na účel určiť myšlienky alebo princípy, ktoré sú základom akejkoľvek časti programu, a to počas nahrávania, zobrazovania, vysielania, overovania funkčnosti a ukladania programu do pamäte počítača. 

(3) Autor počítačového programu musí strpieť vyhotovenie rozmnoženiny zdrojového kódu alebo strojového kódu počítačového programu alebo jeho časti alebo preklad formy zdrojového kódu alebo strojového kódu počítačového programu alebo jeho časti bez jeho súhlasu oprávneným užívateľom k počítačovému programu, v rozsahu nevyhnutnom na získanie informácie potrebnej na dosiahnutie vzájomnej súčinnosti počítačového programu s inými nezávisle vytvorenými počítačovými programami, ak táto informácia nebola predtým bežne dostupná. Informáciu získanú podľa predchádzajúcej vety nemožno použiť na 

a) dosiahnutie iného cieľa, ako je dosiahnutie vzájomnej súčinnosti nezávisle vytvorených počítačových programov, 
b) poskytnutie iným osobám s výnimkou, ak je to nevyhnutné na zabezpečenie vzájomnej súčinnosti nezávisle vytvorených počítačových programov, 
c) zabezpečenie vývoja, výroby alebo na obchodovanie s počítačovým programom, ktorý je podobný vo svojom vyjadrení alebo akúkoľvek inú činnosť, ktorou by sa porušilo právo autora počítačového programu. 

(4) Za použitie podľa odseku 2 a 3 nevzniká povinnosť uhradiť autorovi odmenu 

(5) Pokiaľ nie je uvedené inak, práva podľa odseku 1 a 2 nie je možné zmluvne vylúčiť. 

(6) Ustanovenia § 69 ods. 1 a § 82 sa na počítačový program nevzťahujú. 

(7) Právnou ochranou technologickými opatreniami podľa § 69 nie sú dotknuté ustanovenia odseku 2 písm. c) a odseku 3 v rozsahu nevyhnutnom na výkon týchto obmedzení. Autor, ktorý pre svoje dielo použil technologické prostriedky podľa § 69 ods. 3 je povinný sprístupniť počítačový program oprávnenému užívateľovi v rozsahu poľa odseku 2 a 3 a je povinný označiť počítačový program chránený technologickými prostriedkami uvedením mena a adresy osoby, na ktorú sa má oprávnený užívateľ za týmto účelom obrátiť. 

Odôvodnenie: 
Nakoľko oprávnený užívateľ a nadobúdateľ licencie nemusí byť totožná osoba, navrhujeme legislatívno-technické spresnenia v odseku 1 a 2. V novom odseku 3 navrhujeme, aby tieto obmedzenia výkonu majetkových práv autora nebolo možné vylúčiť, tak ako v doterajšej právnej úprave (viď čl. 8 smernice 2009/24/ES). Vzhľadom na osobitný charakter počítačového programu navrhujeme v novom odseku 4, aby sa predmetné ustanovenie § 69 ods. 1 a § 82 nového zákona na počítačový program nevzťahovali (obdobne viď aj ust. § 69 ods. 4). Rovnako sú potrebné aj ďalšie spresnenia obmedzení výkonu majetkových práv autora v novom odseku 5. 
 	Z 	ČA	Rozpor odstránený.
Dôvodová správa doplnená o vysvetlenie, že len toto konkr. ustanovenie možno vylúčiť. 
	
RUZ 	27. Pripomienka k čl. I., § 162 ods. 3 písm. d) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenia nasledovne 

„d) písomný záväzok najmenej piatich zahraničných organizácií kolektívnej správy, ktoré doposiaľ nemajú na území Slovenskej republiky svojho zmluvného partnera, a ktoré sú podľa práva iného štátu oprávnené na jeho území vykonávať kolektívnu správu práv vo vzťahu k rovnakému odboru kolektívnej správy práv, že budú so žiadateľom vzájomne zastupovať nositeľov práv na území, na ktorom vykonávajú kolektívnu správu práv, ak bude žiadateľovi udelené oprávnenie, 

Odôvodnenie 
Súčasná prax dokumentuje, že aj jediná OKS iného štátu vo vzťahu k rovnakému odboru kolektívnej správy práva na našom území dvoch zmluvných partnerov, čo zakladá potenciálnu možnosť, resp. vytvára predpoklady pre získavanie bezdôvodného obohatenia 
 	O 	N	Nie je možné uplatniť požiadavku, aby slovenské OKS mohli  mať uzatvorenú recipročnú zmluvu len s takou zahraničnou OKS? ktorá na našom území nemá zmluvného partnera, nakoľko v mnohých prípadoch zahraničná OKS spravuje práva k viacerým druhom  predmetov ochrany a k rôznym s tým súvisiacim odborom, pričom v SR práva k týmto predmetom ochrany spravujú napr. dve alebo viaceré OKS.  	
RUZ 	28. Pripomienka k § 162 ods. 3 písm. e) návrhu 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenia nasledovne 

„e) menný zoznam minimálne 20 nositeľov práv s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorí záväzne prejavili záujem o kolektívnu správu svojich práv žiadateľom s uvedením miesta trvalého pobytu a podpisu týchto nositeľov práv,“ 

Odôvodnenie 
Zastávame názor, že vágne podmienky zakladajú svojou formuláciou nárok na vydanie oprávnenia, výsledkom čoho môžu byť spory o uplatnenie nároku. Vágnosť podmienok sa prejavuje najmä v navrhovanom znení § 162 ods. 3 písm. e), kde nie je stanovený minimálny limit nositeľov práva. Prípadná akceptácia len zvýši neprehľadnosť pôsobenia OKS pre ten istý druh ochrany práva vo vzťahu k používateľovi, a najmä môže viesť k atomizácii existujúceho stavu vyvolaného nositeľmi práva 
 	O 	N	Tento účinok sa dosiahne preukázaním dostatočného počtu zahraničných nositeľov práv.	
RUZ 	29. Pripomienka k čl. I. § 165 ods. 5 návrhu 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenia nasledovne 

„(5) Ministerstvo rozhodne o udelení oprávnenia alebo o zmene oprávnenia v prípade, 
a) ak k žiadosť spĺňa náležitosti podľa § 162 ods. 2 a obsahuje prílohy podľa § 162 ods. 3 
b) a v prípade udelenia oprávnenia nie je vydané platné oprávnenie ministerstva na výkon kolektívnej správy vo vymedzenom odbore použitia predmetov ochrany“ 

Odôvodnenie 
Súčasná prax, ale aj ministerstvom navrhované znenie, vytvárajú živnú pôdu pre zbytočné spory medzi OKS a používateľmi vzhľadom na nejednoznačnosť požiadaviek na používateľa, ako sú formulované zákonom 
 	O 	N	Nepredpokladá sa zavedenie monopolu vo vzťahu k výkonu kolektívnej správy práv na území SR. Vo vzťahu k zahraničným OKS by to predstavovalo neodôvodnené obmedzenie domácich OKS.	
RUZ 	30. Pripomienka k § 178 ods. 3 návrhu 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenia nasledovne 

„(3) Organizácia kolektívnej správy na žiadosť predloží používateľovi návrh zmluvy podľa odseku 1 v primeranej lehote od doručenia tejto žiadosti. Ak organizácia kolektívnej správy potrebuje na vyhotovenie návrhu zmluvy pod ľa odseku 1 doplňujúce informácie od používateľa, vyzve používateľa v lehote podľa prvej vety na doplnenie týchto informácií. Ak používateľ nepredloží doplňujúce informácie organizácii kolektívnej správy, povinnosť uzavrieť zmluvu podľa odseku 1 zaniká. Ak organizácia kolektívnej správy nie je oprávnená zmluvu podľa odseku 1 uzavrieť z dôvodu, že konkrétny nositeľ práva nie je jej členom alebo nemá s takýmto nositeľom práva uzavretú platnú dohodu, informuje o tejto skutočnosti používateľa bez zbytočného odkladu. 

Odôvodnenie 
Považuje za vhodné doplniť povinnosť OKS o uvedenia dôvodov, pre ktoré nie je oprávnená s používateľom uzavrieť zmluvu. Navrhovaným znením sa má predísť stavu, keď používateľ nebude mať uzavretú zmluvu, a zároveň vyvarovať sa tým plneniu povinnosti používateľa zriaďovať či už bankovú záruku alebo notársku či súdnu úschovu, ktoré prinášajú zbytočné a neproduktívne náklady používateľa. 
 	O 	N	Objektívne dôvody odmietnutia uzavretia zmluvy s používateľom uvádza príkladmo dôvodová správa.	
RUZ 	22. Zásadná pripomienka k čl. I., §100 odsek 5 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne 

„(5) Ak odmena autora vyplývajúca z právneho vzťahu podľa odseku 1 zjavne nezodpovedá finančnému prínosu dosiahnutému neskorším použitím zamestnaneckého diela zamestnávateľom, je zamestnávateľ povinný predložiť autorovi návrh na uzavretie dohody o dodatočnom vyrovnaní, ak nie je dohodnuté inak. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na počítačový program, databázu, ako aj kartografické dielo, a to bez ohľadu na to, či ide o zamestnanecké dielo alebo o dielo, ktoré sa za zamestnanecké dielo považuje, ak nie je dohodnuté inak.“ 

Odôvodnenie: 
V odseku 5 navrhujeme doplnenie, že táto úprava sa neuplatní v prípade odlišnej dohody medzi autorom a zamestnávateľom. Rovnako sa táto úprava nebude vzťahovať ani na osobitné druhy diel, na ktorých vytvorenia sú spravidla nevyhnutné osobitné zdroje či investície zo strany zamestnávateľa, bez ktorých by k vytvoreniu diela zo strany autora nedošlo a kde by takáto právna úprava nebola voči zamestnávateľovi spravodlivá. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo na základe pripomienok iných subjektov úplne vypustené.	
RUZ 	23. Pripomienka k čl. I., §101 odsek 4 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(4) Na počítačový program, databázu a kartografické dielo vytvorené celkom alebo sčasti na objednávku sa vzťahujú ustanovenia o zamestnaneckom diele, objednávateľ sa v tomto prípade považuje za zamestnávateľa.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť aj databázu, ktorá má podobný charakter ako počítačový program a kartografické dielo (najmä z pohľadu nevyhnutných osobitných zdrojov či investícií zo strany objednávateľa, bez ktorých by k vytvoreniu diela zo strany autora ani nedošlo). 
 	O 	A		
RUZ 	24. Zásadná pripomienka k čl. I., §102 odsek 1 a odsek 3 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenia nasledovne: 

„(1) Spoločné dielo je dielo, ktoré vytvorili viacerí autori na podnet inej fyzickej osoby alebo právnickej osoby, ktorá usmerňovala a zabezpečovala proces vytvorenia tohto diela, a ktoré je uvádzané na verejnosti pod jej menom, pričom príspevky zahrnuté do takéhoto diela nie sú schopné samostatného použitia. 

(3) Na výkon práv k spoločnému dielu sa primerane použijú ustanovenia o zamestnaneckom diele. To platí aj vtedy, ak bolo spoločné dielo vytvorené na objednávku.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujem legislatívno-technické spresnenia tak, aby bol reflektovaný kolektívny charakter spoločného diela, resp. zadefinované prípady, kedy o spoločné dielo nepôjde. Tiež navrhujeme, aby sa na spoločné dielo použili ustanovenia o zamestnaneckom diele tak ako v predchádzajúcej právnej úprave. 
 	Z 	ČA	Rozpor odstránený	
RUZ 	25. Pripomienka k čl. I., §114, §125, §134, §142 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenia nasledovne“ 

„Na výkonného umelca a použitie jeho umeleckého výkonu sa primerane vzťahujú ustanovenia druhej časti šiestej hlavy tohto zákona o autorskom zmluvnom práve.“ 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka spoločná pre všetky predmety ochrany. V zmysle uvedených ustanovení sa jedná o spresnenie odkazu na relevantné ustanovenie autorského zákona o zmluvnom práve. Pre ostatné predmety ochrany (v zmysle uvedených ustanovení) je navrhované prijať obdobnú úpravu ako v prípade umeleckého výkonu v zmysle § 114 AZ. 
 	O 	N	Spresnenie ne je potrebné	
RUZ 	26. Zásadná pripomienka k čl. I., §159 odsek 3 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť 

Odôvodnenie: 
Audiovizuálne dielo (AVD) a rovnako audiovizuálny záznam sú dva rozdielne predmety ochrany, ktoré požívajú rozdielny právny režim. Bianko rozšírenie predmetu správy k audiovizuálnym dielam aj na audiovizuálne záznamy je v priamom rozpore s ustanovením § 96 ods. 1, Autorského zákona podľa ktorého „Ak nie je dohodnuté inak, .....“ vykonáva majetkové práva autorov AVD, výrobca originálu AVD (ak získal písomný súhlas k vyhotoveniu originálu AVD). Samotný zákon teda pripúšťa, aby sa autor AVD dohodol s výrobcom originálu AVD - (prvého) AV záznamu, na tom, že nebude vykonávať jeho majetkové práva. V takom prípade považujeme za neodôvodnené rozširovať predmet správy k AVD aj na AV záznamy, čo by napr. v prípade povinnej kol. správy v zmysle § 161 viedlo k nepodloženému rozšíreniu povinnej kol. správy diel aj na audiovizuálne záznamy, kt. sú dnes spravované a aj v zmysle návrhu by mali ostať spravované v rámci inej ako povinnej kol. správy. 
 	Z 	A		
SLOVGRAM 	K § 68 ods.1 :  
Žiadame v písm. a) vypustiť slovo „alebo“ a nahradiť ho čiarkou, ďalej navrhujeme nové znenie písm. b) „má slúžiť ako nosič na vyhotovenie takejto rozmnoženiny“, a znenie pôvodného písm. b) bude uvedené v novom písm. c). 
Odôvodnenie: Nie je dôvod, aby nositelia práv nemali právo na informácie od príslušných orgánov aj vo vzťahu k nenahratým nosičom, ktoré sa používajú na rozmnožovanie. Súčasná právna úprava takéto informácie umožňuje. 
 	Z 	A		
SLOVGRAM 	K § 81 ods.1:  
Navrhujeme vypustiť poslednú vetu „ Ponuka podľa prvej vety je neodvolateľná“. 
Odôvodnenie : Zavedenie tohto ustanovenia nie je vhodné a nemalo by takéto ustanovenie pri súkromných vzťahoch byť obligatórne určované zákonom. 
 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 53:  
Navrhujeme vypustiť slová“ slávností orgánov verejnej správy“, nie je dôvod na zavedenie takejto výnimky, ide o neprimerané rozšírenie zákonných licencií na úkor nositeľov práv. Taktiež žiadame vypustiť alebo bližšie a určitejšie zadefinovať pojem „ oficiálnych obradov“ a to z hľadiska právnej istoty. 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 48:  
Chýba odôvodnenie navrhovanej právnej úpravy, nakoľko ide o podstatnú zmenu oproti súčasnej právnej úprave, podľa ktorej nebolo umožnené rozmnožovať prostredníctvom reprografického zariadenia celé literárne dielo a ani jeho podstatná časť a verejne ho rozširovať predajom, alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva. Oproti platnej právnej úprave chýba negatívne vymedzenie predmetov ochrany na ktoré sa ustanovenia § 47 a 48 nevzťahujú. 	O 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované a negatívne vymedzenie predmetov ochrany nevyplýva zo smernice 2001/29/ES. 	
SLOVGRAM 	K § 49:  
Oproti platnej právnej úprave chýba bližšie špecifikácia pojmov. Navrhujeme doplniť zákonnú definíciu technického zariadenia, nakoľko ide o veľmi široký pojem a nie je zrejmé či pod tento pojem spadajú aj iné komodity ako napríklad nosič, ktoré v tomto ustanovení absentujú. Vyňatie nosiča zo zákonnej úpravy je nedôvodné, predkladateľ touto úpravou rozhoduje nielen o právach občanov SR, ale aj subjektov, ktorých právam je SR povinná poskytnúť ochranu v zmysle medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná.  	Z 	A		
SLOVGRAM 	K § 1 :  
Žiadame doplniť do znenia ustanovenia za slovo „databázy“ nasledovné znenie - „tak, aby boli chránené práva a oprávnené záujmy autora, výkonného umelca, výrobcu zvukového záznamu, výrobcu audiovizuálneho záznamu, vysielateľa a zhotoviteľa databázy.“ Ďalšia veta bude potom znieť – „Zákon ďalej upravuje výkon správy práv podľa tohto zákona. 
Odôvodnenie: Trváme na zachovaní pôvodnej právnej úpravy tohto ustanovenia, za účelom jasného vymedzenia predmetu zákona ako chrániaceho záujmy nositeľov práv. Ide o základnú právnu normu, poskytujúcu ochranu právam autorským a súvisiacim s právom autorským. 
 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 2:  
Navrhujeme zachovať súčasnú úpravu vecnej a personálnej pôsobnosti zákona, ktorá je na rozdiel od navrhovanej úpravy jasná ,prehľadná a zabezpečuje úplnosť predmetnej úpravy a je v súlade s komunitárnym právom ako aj medzinárodnými zmluvami, ktorými je SR viazaná. Predkladateľ v dôvodovej správe nijakým spôsobom nevysvetlil potrebu jej zmeny. 	O 	ČA	Ustanovenie týkajúce sa pôsobnosti bolo preformulované. 	
SLOVGRAM 	K § 5 písm. g):  
Podľa návrhu predkladateľa predmetom autorského práva nie je dielo tradičnej ľudovej kultúry a folklóru vrátane z neho odvodeného výtvoru, čo je potom podľa nášho v rozpore s ustanovením § 104 ods.1 kde sa uvádza že „umelecký výkon je predvedenie, prednes alebo iné tvorivé vykonanie umeleckého diela alebo diela tradičnej ľudovej kultúry a folklóru....Preto by podľa nášho názoru bola vhodnejšia dikcia – „ ochrana podľa tohto zákona sa nevzťahuje na dielo tradičnej ľudovej kultúry a folklóru.“ Slová „vrátane z neho odvodeného výtvoru žiadame vypustiť, ide o veľmi nejasný a neurčitý pojem, ktorý predkladateľ nijakým spôsobom nevysvetľuje a v konečnom dôsledku by mohli byť na základe tohto ustanovenia vylúčené z autorskoprávnej ochrany aj diela, ktoré v plnej miere napĺňajú pojmové znaky autorského diela. 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 9:  
Chýba pojem aj definícia súborného diela, napriek tomu, že navrhovaný zákon v § 91 ods. 7 ho ďalej predpokladá.  	O 	N	Pojem súborné dielo v plnom rozsahu nahrádza pojem databáza, ku ktorej sa viažu autorské práva.	
SLOVGRAM 	K § 25:  
Navrhujeme ponechať súčasné znenie výpočtu majetkových práv autora, navrhované ustanovenie nevykazuje žiadnu potrebnú ani odôvodnenú nevyhnutnosť zmeny, naopak znenie ustanovenia je zbytočne mätúce, keďže podľa navrhovaného znenia sa okruh použití diela na ktoré udeľuje autor súhlas akoby zúžil, lebo použitia uvedené v odseku 1 a na ktoré autor je oprávnený udeliť súhlas nie sú použitiami podľa odseku 3. Okrem toho predkladateľ zbytočne zavádza nový termín uvedenie diela na verejnosti, ktorý nikde v zákone nie je bližšie špecifikovaný. 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 30 : 
Keďže podľa navrhovanej právnej úpravy nie je predmetom autorského práva folklór, znamená to, že umelecký výkon výkonného umelca, ktorý vykonáva folklór, alebo ľudovú kultúru na verejnosti nie je autorským zákonom chránený? Pritom v § 104 sa ustanovuje, že takýto výkon naďalej umeleckým výkonom je. Takto navrhované ustanovenia zakladajú stav právnej neistoty a žiadame ich v súlade s legislatívnymi pravidlami odstrániť. 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 30 ods. 2:  
Podľa znenia platnej právnej úpravy, ktorá znie: „predvedenie obrazov zvukovo-obrazového záznamu po sebe za súčasného predvedenia zvukov sprevádzajúcich tieto obrazy; takéto predvedenie zvukovo-obrazového záznamu sa nepovažuje za verejný prenos“ sa pod verejným vykonaním rozumelo premietanie zvukovo-obrazového záznamu, bez ohľadu na to či šlo o audiovizuálne dielo alebo nie, teda najmä premietanie v kinách, keďže inak ako premietnutím na plátno nie je možné tento záznam vykonať. V prípade, ak sa vylúči záznam z tohto ustanovenia a bude spadať pod verejný prenos, bude to mať značné následky na existujúce prostredie, a predkladateľ nijakým spôsobom neodôvodnil ako sa vysporiadal s touto situáciou. 	Z 	ČA	Ustanovenie o verejnom vykonaní bolo preformulované. 	
SLOVGRAM 	K § 43:  
Navrhujeme z tohto ustanovenia vypustiť slovo „pastiš“ , ide o príliš široké ustanovenie a to najmä s ohľadom na to, že ide o zásah do majetkových práv a preto by mali byť zákonné licencie presne vymedzené a limitované a nemali by dovoliť prípadné konania, ktoré môžu v budúcnosti vyvolávať nebezpečenstvo zámeny s pôvodným dielom a byť na úkor majetkového prospechu pôvodného autora. 	O 	N	Použitie na účely pastiša predpokladá smernica 2001/29/ES.	
SLOVGRAM 	K § 45:  
Ustanovenie žiadame vypustiť, respektíve ho precíznejšie dopracovať. Zákonné výnimky majú byť jasné a tým, že vždy ide o zásah do výhradných práv ich nositeľov mala by byť bližšie odôvodnená nutnosť zavedenia takejto výnimky ako aj jej vplyv a dopad na uplatňovanie v našom prostredí. Smernica o informačnej spoločnosti neukladá členským štátom zavedenie celého katalógu výnimiek a obmedzení, ktoré ponúka, naopak všetky zákonné výnimky by mali byť veľmi starostlivo transponované a to s prihliadnutím na všetky okolnosti právneho prostredia konkrétneho členského štátu. 	O 	N	Legislatívny zámer nového autorského zákona schválený vládou pred začatím prác na novom znení AZ predpokladá využitie celého katalógu výnimiek, ktoré povoľuje smernica 2001/29/ES.	
SLOVGRAM 	K § 47: 
Navrhujeme zachovanie pôvodnej, zaužívanej terminológie „vyhotovenie rozmnoženiny pre osobnú potrebu“. 
Odôvodnenie : Zachovanie právnej istoty 
 	O 	N	Smernica 2001/29/ES výslovne uvádza „private use“ – súkromné použitie, doterajší výklad smerom k pojmu osobný účel bol zužujúci. Dôvodová správa spresňuje, že ide aj o osoby spojené príbuzenskými alebo spoločenskými vzťahmi.	
SLOVGRAM 	K § 138 : 
Domnievame sa že ide o nesprávny odkaz na § 28 ods. 3, na toto ustanovenie by sa mal vzťahovať odkaz na ustanovenie § 27 ods.3 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 129 ods. 3:  
Domnievame sa že ide o nesprávny odkaz na § 28 ods. 3, na toto ustanovenie by sa mal vzťahovať odkaz na ustanovenie § 27 ods.3 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 123 ods. 2: 
Navrhujeme doplniť za slová „výkonnému umelcovi“ slová „a príslušnej organizácii kolektívnej správy práv.“ 	Z 	A		
SLOVGRAM 	K § 123 ods. 1:  
Toto ustanovenie by malo byť doprecizované najmä vzhľadom na zavedenie povinnej kolektívnej správy na dodatočnú odmenu. Výrobca zvukového záznamu by mal mať povinnosť vždy ku koncu kalendárneho roka previesť vyčlenenú sumu podľa tohto ustanovenia na príslušnú OKS. 	Z 	N	Z tohto ustanovenia, ako aj z ustanovenia, že právo na dodatočnú odmenu je povinne kolektívne spravovaným právom je dostatočne zrejmé, že nie je potrebné toto ustanovenie doprecizovať.  	
SLOVGRAM 	K § 119 ods. 3:  
Domnievame sa že ide o nesprávny odkaz na § 28 ods. 3, na toto ustanovenie by sa mal vzťahovať odkaz na ustanovenie § 27 ods.3 	O 	A 		
SLOVGRAM 	K § 119 ods. 2:  
Navrhujeme rozšíriť okruh výhradných majetkových práv o verejný prenos, tak ako ho súčasná navrhovaná úprava priznáva aj výrobcovi audiovizuálneho záznamu. Nie je dôvod na diskrimináciu výrobcov zvukových záznamov oproti výrobcom audiovizuálnych záznamov. 	Z 	N	V zmysle transpozície smernice 2006/115/ES má výrobca zvukového záznamu právo na primeranú odmenu za verejný prenos. 	
SLOVGRAM 	K § 112 ods. 2:  
Je potrebné zmeniť znenie ustanovenia „zvukovo-obrazový záznam“, keďže navrhovaná úprava tento pojem nepozná. 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 114:  
V šiestej hlave navrhujeme upraviť zmluvný typ o primeranej odmene s úpravou o tzv. bestsellerovej doložke. 	O 	N	Keďže sa aplikuje primerane ustanovenie o zmluvách, na zmluvu o primeranej odmene je možné vyššie niektorý z iných inštitútov súvisiacich s určením primeranej odmeny.   	
SLOVGRAM 	K § 108 ods. 2 : 
Pokiaľ by zo strany predkladateľa nebola odôvodnená akceptácia požiadavky na rozšírenie okruhu exkluzívnych práv výkonného umelca, navrhujeme posilnenie právnej úpravy primeranej odmeny a to v tom zmysle, že výkonný umelec sa jej nemôže vzdať a ďalej navrhujeme zavedenie tzv. bestsellerovej doložky, a to v prípade, keď je táto odmena vysporiadaná jednorazovo pri podaní umeleckého výkonu a následne dôjde k takému rozsahu použitia, že pôvodne dohodnutá odmena sa stane zjavne neprimeranou, bude používateľ povinný predložiť výkonnému umelcovi návrh na uzatvorenie dohody o dodatočnom vyrovnaní. Ak je výkonný umelec zastupovaný organizáciou kolektívne správy, je používateľ povinný predložiť tento návrh zastupujúcej OKS.  	Z 	N	Keďže sa aplikuje primerane ustanovenie o zmluvách, na zmluvu o primeranej odmene je možné vyššie niektorý z iných inštitútov súvisiacich s určením primeranej odmeny.   	
SLOVGRAM 	k §§ 107 a 108:  
Navrhujeme rozšíriť okruh majetkových práv výkonného umelca udeľovať súhlas na verejný prenos, minimálne tak ako je uzákonený v Českej republike v súvislosti so zavedením zákonnej vysielacej licencie a to najmä z dôvodu nepostačujúceho inštitútu primeranej odmeny a jej vymožiteľnosti v našom právnom prostredí. Príslušné smernice a medzinárodné zmluvy poskytujú len minimálny stupeň ochrany a to nebráni členskému štátu priznať týmto nositeľom práv silnejšiu ochranu, respektíve na tej istej úrovni ako ju majú garantovanú autori.  	Z 	N	Výkonnému umelcovi sa v zmysle smernice 2006/115/ES priznáva výhradné právo udeľovať súhlas na verejný prenos nezaznamenaného umeleckého výkonu okrem vysielania. Za ostatné typy verejného prenosu patrí výkonnému umelcovi primeraná odmena. 	
SLOVGRAM 	K § 87:  
V nadväznosti k odôvodneniam uvedeným k § 86 žiadame pri takomto znení a chápaní rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy odstrániť taxatívne vymedzenie prípadov uzatvorenia hromadnej licenčnej zmluvy a to minimálne v písm. a), d), g) a ponechať iba taxatívne vymedzenie iba v odôvodnených prípadoch ako je tomu tak napríklad v prípade použitia obchodne nedostupného diela a podobne. 	O 	N	Úzke charakterizovanie prípadov, v ktorých je možné využiť rozšírenú hromadnú licenciu, je pre tento inštitút základným znakom.	
SLOVGRAM 	K § 91 ods. 7:  
viď pripomienku k § 9. Nepresná terminológia, súborné dielo z návrhu zákona vypadlo, nikde nie je definované.  	O 	N	Pojem súborné dielo v plnom rozsahu nahrádza pojem databáza, ku ktorej sa viažu autorské práva.	
SLOVGRAM 	K § 82:  
Toto ustanovenie je nepriaznivé voči používateľovi , ktorý prípadne už investoval veľké prostriedky do využívania diela na základe licenčnej zmluvy, v prípade nesolventnosti autora mu škoda nahradená nikdy nebude a nebude môcť ani využívať dielo.  	O 	A	Ustanovenie bolo na základe pripomienok iných subjektov vypustené. 	
SLOVGRAM 	K § 86:  
Z dôvodovej správy vyplýva, že ide o rozšírenie licencie na všetky predmety ochrany, teda aj tie, na ktoré reprezentatívna OKS nemá oprávnenie a preto treba túto možnosť v úprave presne a jasne obmedziť (... najviac nositeľov práv k predmetom ochrany, na ktoré jej bolo udelené oprávnenie...). V opačnom prípade by to bolo možné chápať ako zákonom obligatórne nariadenie výberu odmien a primeraných odmien jednou organizáciou kolektívnej správy odmien, čo nie je možné a to najmä z hľadiska dodržiavania pravidiel hospodárskej súťaže aj v tejto oblasti. Okrem toho treba jasne vylúčiť možnosť aby zahraničná OKS pôsobiaca na území SR mohla uzatvárať takúto zmluvu, toto ustanovenie by sa malo vzťahovať na organizácie kolektívnej správy so sídlom v SR.  	Z 	N	Ide o rozšírený efekt aj na nezastupovaných nositeľov práv v danom odbore, nejde o tzv. one stop shop.	
SLOVGRAM 	§ 85 ods. 5:  
Zákon nereflektuje podmienky praxe, umožní OKS naďalej udeľovať takéto licencie, ale z predkladaného znenia je zrejmé, že predkladateľ predpokladá, že budú v obmedzenom množstve. Na tomto mieste treba poukázať, že v praxi sa udeľujú najmä takéto licencie. Keby bol možný a efektívny individuálny výkon správy ku každému predmetu ochrany, tak by bola kolektívna správy zbytočná a nemala by svoj význam. Na druhej strane individualizovanie zmlúv pre každého používateľa vymedzením presných predmetov ochrany by kolektívnu správu neúmerne finančne zaťažilo, čo by sa muselo prejaviť aj vo výške odmien.  	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 167 ods. 2 písm. c) : 
Vypustiť znenie tohto odseku a písmena. 
Odôvodnenie: Ustanovenie ide nad rámec smernice, úroveň vynútiteľnosti práva neodôvodňuje použitie tohto ustanovenia, môže sa dotknúť hlavne malých a začínajúcich organizácií. Lehota na nápravu v rozsahu 6 mesiacov je napríklad v prípade dlhotrvajúceho súdneho sporu, ktoré OKS nedokáže ovplyvniť, nedostatočná. Je na zvážení členov organizácie, ktorý prostredníctvom Valného zhromaždenia majú účasť na riadení organizácie, či sami rozhodnú o požiadanie o odňatie oprávnenia, alebo sa rozhodnú stav dočasne zvýšených nákladov akceptovať.  	O 	N	Vzhľadom na požiadavku čo najväčšej efektívnosti výkonu kolektívnej správy práv sa od  organizácie kolektívnej správy pri dodržaní odbornej starostlivosti vyžaduje aby náklady na výkon kolektívnej správy práv nepresahovali príjmy aj s ohľadom na skutočnosť, že príjmy náležia zastupovaným nositeľom práv.	
SLOVGRAM 	K § 167 ods. 2 písm. b) : 
Navrhujeme taxatívne doplniť tieto podmienky, ktoré sú natoľko závažné, že odôvodňujú odňatie oprávnenia 
Odôvodnenie: Ide o veľmi neurčité ustanovenie, ani v dôvodovej správe sa mu predkladateľ nijako nevenuje. V nadväznosti na § 169 (dohľad nad výkonom kolektívnej správy práv) je v osobitnej časti dôvodovej správy uvedené, že výkon dohľadu nad výkonom kolektívnej správy vo svojej podstate nahrádza dokazovanie pre konanie o odňatie oprávnenia na výkon kolektívnej správy. Takéto konštatovanie je neprípustné a preto by mali byť taxatívne určené podmienky, za ktorých OKS prestala spĺňať oprávnenie. 
 	O 	N	Z ustanovení o udelení oprávnenia je zrejmé, ktoré podmienky je žiadateľ povinný spĺňať za účelom získania oprávnenia na výkon kolektívnej správy práv. Tieto podmienky je OKS následne povinný spĺňať počas celej doby výkonu kolektívnej správy práv.	
SLOVGRAM 	K § 165 ods. 3 : 
Nahradiť lehotu „10 dní“ lehotou „30 dní“. 
Odôvodnenie: Prax odôvodňuje záver, že lehota 10 dní je príliš krátka, najmä s ohľadom na právne účinky jej zmeškania. Vzhľadom na dĺžku lehoty priznanú MK SR na rozhodnutie vo veci ide o proporčne vyrovnaný návrh. 
 	O 	N	Návrh určuje minimálnu lehotu na odstránenie nedostatkov žiadosti o udelenie oprávnenia. Podľa povahy nedostatkov ministerstvo určí primeranú lehotu, ktorá nemôže byť kratšia ako 10 dní avšak musí pri jej určení brať do úvahy aj 90 dňovú lehotu na rozhodnutie o udelení/neudelení oprávnenia. 	
SLOVGRAM 	K § 163 ods. 1: 
Doplniť na konci vetu „Na účely tohto zákona sa za štatút považujú stanovy občianskeho združenia.“ 
Odôvodnenie: Uvedené vyplýva zo znenia smernice o kolektívnej správe práv. Nie je dôvod zavádzať povinnosť ďalšieho dokumentu označeného štatút s identickým obsahom. Transpozícia smernice neznamená povinné zavedenie nového inštitútu do autorského práva, keďže už existuje v osobitnom zákone. Na rozdiel od dôvodovej správy, kde je uvedené že štatút je odlišný od stanov, na pracovnej skupine k AZ samotné MK SR uviedlo, že štatút v prípade slovenských OKS predstavujú stanovy OKS 
 	O 	ČA	Skutočnosť, že stanovy občianskeho združenia môžu spĺňať požiadavky kladené zákonom na štatút organizácie kolektívnej správy je vysvetlená v dôvodovej správe. 	
SLOVGRAM 	K § 162 : 
doplniť nový odsek 5: „ V prípade žiadosti o udelenie oprávnenie organizáciou kolektívnej správy práv, ktorá mala udelené oprávnenie na výkon kolektívnej správy práv podľa predchádzajúcej právnej úpravy, sa za prílohu podľa odseku 3 písm. d) považuje zoznam už uzatvorených zmlúv so zahraničím a za prílohu podľa písm. e) sa považuje zoznam už zastupovaných členov. 
Odôvodnenie: Keďže ide už o existujúce zmluvy a reálny výkon kolektívnej správy práv, naplnenie podmienok podľa zákona pri takýchto organizáciách by viedlo k nadmernej administratívnej ako aj finančnej záťaži na úkor riadneho a efektívneho výkonu kolektívnej správy práv. V prípade existujúcich zmlúv je žiadanie zmluvných partnerov o prejavenie vôle uzatvoriť v budúcnosti zmluvu, ktorý je navyše ešte potrebné dať za úplatu preložiť do štátneho jazyka, nezmysel, zbieranie podpisov členskej základne v prípade organizácie zastupujúcej napríklad 4.000 členov časovo náročnou a nákladnou úlohou. 
 	O 	N	OKS vykonávajúce kolektívnu správu podľa platnej právnej úpravy sú v zmysle návrhu povinné predložiť všetky zákonom požadované  prílohy žiadosti, a to vzhľadom na zmeny týkajúce sa vymedzenia odborov a od toho sa odvíjajúcich recipročných zmlúv.  

SLOVGRAM 	§ 161 : 
Vypustiť celé znenie. 

Odôvodnenie: viď pripomienku k § 160 	Z 	N	Ustanovenie bolo preformulované.	
SLOVGRAM 	K § 156 ods. 3 : 
Odstrániť „ 178 ods. 1, § 192 ods. b) „ a doplniť „ § 192 c) “ 
Odôvodnenie: Ako sa uvádza v osobitnej časti k tomuto paragrafu rozdielom medzi organizáciou kolektívnej správy a nezávislého subjektu je skutočnosť, že nie je vo vlastníctve ani pod kontrolou nositeľov práv a svoju činnosť vykonáva za účelom zisku. 
Ako predkladateľ sám uvádza v rámci rekodifikácie je vo vzťahu najdôležitejšia transpozícia smernice o kolektívnej správe, ktorá si kladie za cieľ predovšetkým zlepšiť štandardy riadenia a transparentnosti, aby nositelia práv mohli účinnejšie kontrolovať tieto subjekty. Na tomto mieste vyvstáva otázka ako si predkladateľ predstavuje transparentnosť a kontrolu takýchto nezávislých subjektov. Ide o zjavne nerovnaké podmienky, bez akejkoľvek kontroly a podľa nášho názoru tým dochádza porušeniu pravidiel hospodárskej súťaže, čo je neprípustné. 
Návrh zákona v odseku 3 tohto paragrafu síce predpokladá určité povinnosti takýchto subjektov, ale v porovnaní s povinnosťami kolektívnej správy práv sú nedostatočné. Samotný výkon dohľadu aj pre tieto subjekty je pri tom zakotvený v čl. 36 smernice. 
V odseku 3 sú síce zakotvené ustanovenia, ktoré sa primerane vzťahujú aj na nezávislé subjekty, ale porovnaním so samotnou smernicou by mal mať nezávislý subjekt vzhľadom ku verejnosti uverejňovať aj sadzobník, čo predkladateľ opomenul. (Čl. 21 ods. 1 písm. c) 
Na druhej strane je nelogické, že predkladateľ v § 178 ods. 1 ukladá komerčnému subjektu, ktorý koná najmä za účelom dosiahnutia zisku povinnosť za primeraných a nediskriminačných podmienok uzatvoriť s osobou, ktorá prejaví záujem o použitie predmetu ochrany zmluvu. 
 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 160 : 
Vložiť nové písmeno d) výber odmeny za výkon práva autora na použitie diela jeho uvedením na verejnosti káblovou retransmisiou; to sa nevzťahuje na práva k dielam, ktoré sú obsiahnuté vo vysielaní vysielateľa a vysielateľ ich vykonáva na základe zákona alebo licenčnej zmluvy. 
Doterajšie písm. d) až f) označiť ako písm. e) až g) 
Doplniť ods. 3: „Organizácia kolektívnej správy vykonávajúca správu majetkových práv podľa odseku 2 sa považuje za vykonávajúcu správu tohto práva aj vo vzťahu k nositeľom práv, ktorí nie sú zastupovaní podľa § 177 ods. 1.“ 
Doplniť odsek 4: „Ak kolektívnu správu práv v niektorom z odborov podľa odseku 2 vykonáva viacero organizácií kolektívnej správy, nositeľ práv podľa odseku 3 má možnosť výberu, ktorá z týchto organizácií kolektívnej správy sa považuje za vykonávajúcu správu jeho práva . Nositeľovi práv podľa odseku 3 patria rovnaké práva a povinnosti vyplývajúce z dohody medzi používateľom a organizáciou kolektívnej správy, ktorá sa považuje za vykonávajúcu správu jeho práva, ako tým nositeľom práv, ktorí sú touto organizáciou kolektívnej správy zastupovaní podľa § 177 ods. 1. 

Odôvodnenie: Povinná kolektívna správa práv predstavuje hrubý zásah do majetkových práv nositeľov práv , ktorý je vyvážený ochranou používateľa pred dodatočnými nárokmi nositeľa práv. Ide o obmedzenie v odôvodnených prípadoch a ako taká je povinná kolektívna správa automaticky vykonávaná vo vzťahu voči všetkým nositeľom príslušného práva, teda aj nezastupovaných. Nie je dôvod na použitie takéhoto režimu len v prípade použitia diela jeho uvedením na verejnosti káblovou retransmisiou, tento návrh MK SR nevychádza z nijakej právnej úpravy, ide o svojvoľný výklad smernice o koordinácii určitých pravidiel týkajúcich sa autorského práva a príbuzných práv pri satelitnom vysielaní a káblovej retransmisii. Ustanovenie navrhovaného odseku 4 je síce prevzaté zo zmienenej smernice, avšak pre účely právnej istoty všetkých nositeľov práv a prax navrhujeme rozšíriť jeho použitie na všetky odbory povinnej kolektívnej správy. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
SLOVGRAM 	K § 159 ods. 3 : 
Odstrániť toto ustanovenie. 
Odôvodnenie: Navrhované ustanovenie nereflektuje na skutočnosť, že audiovizuálnym dielom nie je len film ale aj hudobný videoklip, ktorého výrobcovia sú zastupovaní OKS zastupujúcimi súvisiace práva, nakoľko právo výrobcu je právom súvisiacim a zavádza povinnú kolektívnu správu v organizácii zastupujúcej autorov, kde tieto nemajú skúsenosť s uplatňovaním súvisiacich práv a obmedzuje sa tým aj sloboda výberu zastupujúcej organizácie. Zavedenie takejto povinnosti by narušilo existujúce vzájomné vzťahy medzi používateľmi a výrobcami audiovizuálnych záznamov.  	Z 	A		
SLOVGRAM 	§ 157 ods. 1 : 
Nahradiť pojem „výrobcu zvukovo-obrazového záznamu“ pojmom „výrobcu audiovizuálneho záznamu“ 
Odôvodnenie: Predkladané znenie autorského zákona pojem výrobca zvukovo-obrazového záznamu nepozná! 
 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 107 ods. 4:  
Domnievame sa že ide o nesprávny odkaz na § 28 ods. 3, na toto ustanovenie by sa mal vzťahovať odkaz na ustanovenie § 27 ods.3 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 148 : 
Opätovne poukazujeme na potrebu zaviesť definíciu pojmu súborné dielo, ktoré zákon opakovane používa. 	O 	N	Súborné dielo je v celom návrhu nahradené pojmom tvorivá databáza.	
SLOVGRAM 	K § 177 ods. 2 : 
Nahradiť „ §161“ novým „§160“ 
Odôvodnenie: viď pripomienku k § 160. 
 	O 	N	Ustanovenie bolo preformulované.	
SLOVGRAM 	K § 177 ods. 3 : 
Vypustiť navrhované znenie. 
Odôvodnenie: Ustanovenie je nad rámec smernice a v protiklade so stále platnou právnou úpravou, ktorá hovorí že OKS má prevziať za zvyčajných podmienok zastúpenie každého nositeľa práv pri výkone jeho práva, ak o to požiada a preukáže, že predmet ochrany bol príslušne použitý, a ak nie je zastupovaný inou osobou vo vzťahu k predmetu ochrany.... Predkladateľ nijakým spôsobom nepreukázal potreby praxe pre zavedenie takéhoto ustanovenia a ani nevysvetlil prečo súčasnú definíciu nepovažuje za vhodnú. Použitím predmetu jeho ochrany je jeho uvedenie na verejnosť, dovtedy je kolektívna správa práv nevykonateľná. Je nemysliteľné, aby sa na riadení organizácie zúčastňoval niekto, kto relevantne nepreukáže, že je nositeľom práva v zmysle autorského zákona. 	O 	N	Na zastupovanie nositeľa práv organizáciou kolektívnej správy by sa nemala vyžadovať podmienka preukázania skutočného použitia predmetu ochrany, napr.  ak nositeľ práv má záujem vykonávať správu práv výlučne prostredníctvom OKS.	
SLOVGRAM 	K § 178 ods. 6 : 
Vypustiť navrhované znenie. 
Odôvodnenie: Nad rámec ustanovení zákonov upravujúcich náležitosti daňového dokladu. Podmienky použitia a predmety ochrany, prípadne ich druh, sú dohodnuté v zmluve.  	O 	N	Daňový doklad vystavený OKS je špecifický tým, že musí  poskytovať používateľovi aj základné informácie o platbe za použitie konkrétnych predmetov ochrany, preto na tento účel  nie sú pre takýto doklad postačujúce základné náležitosti daňového dokladu podľa osobitných predpisov.  	
SLOVGRAM 	§ 178 ods. 7 : 
Odstrániť „ písm. a) až c)“ a ponechať len odkaz na odsek 1. 
Odôvodnenie: Predkladateľ v tomto návrhu absolútne diskriminuje súvisiace práva, ktorým zákon priznáva „len“ nárok na primeranú odmenu, tým že vylúčil, aby sa v prípade nedosiahnutia konsenzu mohli obrátiť na súd a aby používateľ preukázal organizácii kolektívnej správy vznik bankovej záruky, notárskej úschovy alebo úschovy súdu. Alebo treba toto ustanovenie chápať, že v prípade primeranej odmeny a náhrady odmeny je výška odmeny určená sadzobníkom príslušnej OKS a keďže používateľ ešte pred uzatvorením dohody mohol používať predmety ochrany čím vlastne konkludentne súhlasil s výškou odmeny, preto nie je dôvod na ďalšie vyjednávanie a akceptuje sa suma uvedená v sadzobníku OKS, resp. vo vyhláške o výške náhrad odmien? Ak je tomu tak treba to uviesť minimálne v dôvodovej správe a zabezpečiť aby sa s takýmto výkladom stotožnili aj súdy a akceptovali predkladané návrhy na plnenie. V znení predkladanom ministerstvom je primeraná odmena nevynútiteľná od používateľa nerešpektujúceho zákonné nároky. Autorský zákon má chrániť nároky nositeľov práv, predkladaná právna úprava však ignoruje úroveň vynútiteľnosti práva na Slovensku a tým sa prieči účelu autorského zákona. 
 	Z 	N	Nárok používateľa žiadať určenie obsahu zmluvy súdom sa vzťahuje len na licenčnú odmenu a výhradné práva. 	
SLOVGRAM 	K § 178 ods. 8: 
Rovnako ako § 178 ods. 7 odstrániť „ písm. a) až c)“ a ponechať len odkaz na odsek 1. 
Odôvodnenie: viď pripomienku k § 178 ods. 7. 
 	Z 	N	Nárok používateľa žiadať určenie obsahu zmluvy súdom sa vzťahuje len na licenčnú odmenu a výhradné práva.	
SLOVGRAM 	K § 178 ods. 11 : 
Rovnako ako § 178 ods. 7 odstrániť „ písm. a) až c)“ a ponechať len odkaz na odsek 1. 
Odôvodnenie: viď pripomienku k § 178 ods. 7. 
 	Z 	N	Nárok používateľa žiadať určenie obsahu zmluvy súdom sa vzťahuje len na licenčnú odmenu a výhradné práva.	
SLOVGRAM 	K § 181 ods. 4 : 
Vypustiť navrhované znenie. 
Odôvodnenie: Ustanovenie ide opätovne nad rámec smernice, nie je dôvod aby si OKS nemohla jednostranne započítať svoju pohľadávku voči nositeľovi práv, čo nakoniec pripúšťa aj Občiansky zákonník a v tomto prípade nie je v zmysle § 581 takéto započítanie výslovne neprípustné. 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 182 ods. 2 : 
Nahradiť „tretieho“ slovom „deviateho“ 
Odôvodnenie: Predkladateľ zjavne detailne nepozná mechanizmus a náročnosť procesu vyúčtovania príjmov z výkonu kolektívnej správy práv, obligatórne ustanoviť vyplácanie najneskôr do konca tretieho mesiaca kalendárneho roka bezprostredne nasledujúceho po kalendárnom roku, v ktorom tento príjem vybrala je z hľadiska praxe nemožné. To bolo dôvodom, prečo lehota deviatich mesiacov bola nakoniec zavedená po urputnej argumentácii organizácii kolektívnej správy smernicou, čo predkladateľ absolútne nereflektuje. Pre nezávislé subjekty kolektívnej správy práv žiadna lehota na vyplatenie určená nie je a nositelia práv na takéto určenie ani nemajú dosah.  	Z 	A		
SLOVGRAM 	K § 186 : 
Vypustiť navrhované znenie. 
Odôvodnenie: Absolútne nemožno súhlasiť s návrhom takéhoto ustanovenia. Na jednej strane predkladateľ uzákoňuje povinnosť OKS uzatvoriť dohodu o spoločnej správe, pričom sám vie, že nie je možné zákonom nariadiť spoločný výber odmien, primeraných odmien a náhrad odmien. Ako sám pri vyhodnotení pripomienkového konania k legislatívnemu zámeru AZ uviedol nakoľko je kolektívna správa práv v Európskej únii chápaná ako služba a v zmysle toho je potrebné dodržiavať v tejto oblasti pravidlá hospodárskej súťaže, ktoré teda vylučujú zavedenie takejto obligatórnej povinnosti. V nadväznosti na to, nemá zmysel ani ustanovenie ods. 2 a používateľ má povinnosť, tak ako to platí i pri súčasnej právnej úprave zaplatiť odmenu, primeranú odmenu a náhradu odmeny za každé použitie predmetu ochrany. (viď. napr. výklad MK SR k ustanoveniu § 5 ods. 14 A.Z. zo 4.júna 2010) 	Z 	ČA	Povinnosť uzatvoriť dohodu o spoločnej správe sa vzťahuje len na použitie predmetov ochrany verejným prenosom v prevádzkarňach prostredníctvom technického zariadenia (okrem vysielania, retransmisie a sprístupňovania verejnosti) a vyhotovenie rozmnoženiny podľa § 42 a 43.  	
SLOVGRAM 	k 192 písm. i) : 
Vypustiť "vrátane týchto dohôd". 
Odôvodnenie: je to nad rámec smernice, postačuje ich zoznam. 

 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 173 ods. 7 : 
Vypustiť navrhované znenie. 
Odôvodnenie: viď pripomienku k § 173 ods. 6.  	Z 	A		
SLOVGRAM 	K § 169 ods. 5 : 
nahradiť „pokutu 30 000 eur“ novým znením „ pokutu vy výške od 500 do 30 000 eur“. Navrhujeme vypustiť poslednú vetu. 
Odôvodnenie: Ustanovenie ide nad rámec smernice a nie je dôvod na jeho zavedenie. Pokuta v širokom rozpätí umožní zohľadniť okolnosti, za akých k porušeniu tejto povinnosti došlo. Netreba zabúdať, že vybraté finančné prostriedky sú len za použitie predmetov ochrany a mali by byť distribuované členom – nositeľom práv, môžu sa vyskytnúť prípady, kde by fixná suma pokuty mohla byť príliš tvrdou sankciou a správny orgán by nemal možnosť jej úpravy. Doterajšia právna úprava poznala pokutu v širokom rozmedzí od 165 Eur. Okrem toho povinnosťou ministerstva je vykonávať riadny dohľad, preto nie je dôvodné aby sa porušenie takejto povinnosti nepremlčovalo. 
 	O 	N	Výkon kolektívnej správy bez oprávnenia predstavuje závažné porušenie v každom jednotlivom  prípade a preto je odôvodnené určiť za takéto porušenie jednotnú, primerane vysokú pokutu. 	
SLOVGRAM 	K § 173 ods. 6 : 
Vypustiť navrhované znenie. 
Odôvodnenie: viď pripomienku k § 173 ods. 2. Uznesenie ide nad rámec smernice, podmienky hlasovania, uznášaniaschopnosti, podmienky prijatí rozhodnutí sú upravené v štatúte. 	Z 	A		
SLOVGRAM 	K § 173 ods. 3 písm. h) : 
Vypustiť navrhované znenie. 
Odôvodnenie: Schvaľovanie postupov sťažností a riešenia sporov v kompetencii Valného zhromaždenia je nad rámec smernice a nie je dôvod, aby ho malo schvaľovať Valné zhromaždenie. 	O 	A		
SLOVGRAM 	K § 173 ods. 2 :  
Vypustiť navrhované znenie, nahradiť novým znením: „Valné zhromaždenie sa zvoláva minimálne raz ročne v súlade so štatútom organizácie kolektívnej správy práv.“ 
Odôvodnenie: Takéto ustanovenie ide nad rámec smernice, každá organizácia si zvolanie Valného zhromaždenia upraví vo vlastnom štatúte, prípadne rokovacom poriadku VZ, nie je dôvod aby zákon upravoval tieto náležitosti, na tomto mieste treba opätovne poukázať, že v prípade slovenských OKS ide o občianske združenia a preto nad vzťahmi vznikajúcimi dovnútra týchto združení možno vykonávať dohľad a ukladať povinnosti len v nevyhnutnej miere a ústavne konformným spôsobom. 
Zvolanie Mimoriadneho Valného zhromaždenia (t.j. iné ako pravidelné každoročné Valné zhromaždenie) iba prejavom vôle 5 členov predstavuje na jednej strane finančnú záťaž na úkor všetkých ostatných členov a na druhej strane taký nízky počet predznamenáva aj prípadnú neúčasť ostatných na takomto Valnom zhromaždení, čím by bola jeho uznášaniaschopnosť a legitímnosť pochybná. OKS pôsobiace na území SR majú skúsenosti aj so zvolávaním mimoriadnych Valných zhromaždení mimo termínov riadnych zhromaždení a majú túto skutočnosť aj náležite ošetrenú vo svojich stanovách. Inú reprezentatívnosť má vôľa 5 členov pri 30 člennej organizácií producentov filmov, pri 1000 členoch autorskej organizácie a pri 4000 členoch organizácie zastupujúcej výkonných umelcov. Nie je dôvod na takúto úpravu. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo náležite preformulované.	
SLOVGRAM 	K § 170 : 
Navrhujeme nielen úpravu výmeny informácii medzi ministerstvom a príslušnými orgánmi, ale aj zavedenie dohľadu nad organizáciami kolektívnej správy práv so sídlom mimo územia SR v prípade ich pôsobenia na území SR. 
Odôvodnenie: MK SR musí v záujme zachovania rovnakých podmienok v hospodárske súťaži vykonávať rovnaký dohľad aj nad zahraničnými OKS. Zahraničná OKS pôsobiaca na území SR musí rešpektovať platné zákony SR, rovnako ako slovenská OKS musí rešpektovať zákony inej krajiny, ak v nej chce pôsobiť. V prípade absencie takéhoto dohľadu zo strany MK SR budú slovenské OKS v nevýhodnom postavení voči iným OKS z iných členských štátov, ktoré nemusia mať oprávnenie, nepodliehajú výkonu dozoru, nevzťahujú sa na ne sankcie a podobne. Úprava by mala byť v tomto smere dôslednejšia, takto navrhovaný zákon zakotvuje diskriminačné podmienky pre slovenské OKS. 
 	Z 	N	Ustanovenie vyplýva v takomto znení zo smernice 2014/26/EÚ.	
SLOVGRAM 	K § 169 ods. 3 : 
Do poslednej vety na záver doplniť, „ktorá nemôže byť kratšia ako 15 dní.“ Doplniť vetu : „Na žiadosť organizácie kolektívnej správy ministerstvo lehotu predĺži o ďalších 15 dní. 
Odôvodnenie: Keďže OKS je povinná na svoje náklady poskytovať ministerstvu informácie a podklady pod hrozbou pokuty, mala by byť presnejšie určená lehota na ich poskytnutie a to aj s ohľadom na vysoké sankcie ustanovené v ďalších odsekoch tohto paragrafu. 
 	O 	ČA	Návrh vymedzuje spodnú hranicu lehoty  10 dní, v ktorej je OKS povinná poskytnúť informácie v rámci výkonu dohľadu, čo je dostatočnou zárukou pre OKS, že ministerstvo nebude v tejto súvislosti postupovať voči OKS neprimerane.	
SLOVGRAM 	§ 167 ods. 2 písm. d) : 
Podobne ako v prípade písm. b) navrhujeme vymenovať povinnosti, ktorých porušenie je natoľko závažné, že odôvodňujúce odňatie oprávnenia. 
Odôvodnenie: viď odôvodnenie k §167 ods. 2 písm. b) 
Doterajšie písmena d) a e) označiť ako c) a d). 
 	O 	ČA	Povinnosti, ktorých porušenie zakladá možnosť odňať oprávnenie sú taxatívne vymenované v príslušnom ustanovení.	
SOPK 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
SOZA 	§ 174 
Ods. 1 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Orgán riadenia je orgánom riadiacim činnosť organizácie kolektívnej správy a v súvislosti s výkonom kolektívnej správy práv môže vykonávať i činnosti štatutárneho orgánu organizácie kolektívnej správy. Orgán riadenia sa môže skladať z jednej alebo viacerých osôb. 

Ods. 2 
Komentár: 

Vzhľadom na to, že samotný návrh zákona umožňuje organizácii kolektívnej správy určiť orgán riadenia v štatúte, nie je potrebné, aby bol riaditeľ organizácie výslovne uvedený. Navrhujeme úpravu znenia, ktoré určenie orgánu riadenia ponechá výlučne v kompetencii valného zhromaždenia prostredníctvom štatútu. 

Návrh na zmenu: 

(2) Orgán riadenia je určený štatútom organizácie kolektívnej správy. 

Ods. 4 ods. b) 
Komentár: 

Je potrebné preformulovať nepresné ustanovenie v časti „alebo na odmenu za použitie diela“, aby tento inštitút nebolo možné zameniť s nemožnosťou mať uzatvorenú zmluvu o zastupovaní orgánu riadenia alebo jej členov s organizáciou kolektívnej správy. 

Ods. 5. 
Komentár: 

Ustanovenie nie je vykonateľné, keďže nedefinuje komu, kedy a ako sa má táto deklarácia uskutočniť. Z tohto dôvodu navrhujeme odstrániť. 

Ods. 7 
Komentár: 

Rozhodnutie o sankciách pri porušení povinností z čl. 10 smernice o kolektívnej správe by malo byť ponechané na vnútorných predpisoch organizácie kolektívnej správy. 

Návrh na zmenu: 

Vypustenie celého odseku 7. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 177 
Ods. 4 
Komentár: 

Neobmedzená individuálna správa práv podľa pôvodného návrhu predstavuje okrem zvýšenej administratívnej a organizačnej záťaže pre organizácie kolektívnej správy aj popretie cieľu Smernice o kolektívnej správe, ktorým je uľahčenie a zvýšenie efektivity v rámci výkonu majetkových práv nositeľov práv. Individuálny výkon majetkových práv aj na komerčné účely môže priniesť významné zvýšenie administratívnych a organizačných nárokov na správu práv, potenciálne spory, právnu neistotu a v konečnom dôsledku aj nižší príjem pre nositeľov práv. Povinnosť nositeľa práv informovať organizáciu kolektívnej správy je stanovená príliš vágne, nie je určená ani sankcia v prípade nesplnenie tejto povinnosti. V zmysle recitálu č. 19 Smernice o kolektívnej správe sú podmienky výkonu práva podľa tohto odseku upravené v štatúte organizácie kolektívnej správy, ktorý podlieha demokratickej kontrole Valného zhromaždenia. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy nesmie nositeľom práv zastupovaným podľa odseku 1 obmedziť individuálny výkon majetkových práv pre nekomerčné účely v rámci odborov kolektívnej správy podľa § 159. Podmienky výkonu práv podľa tohto odseku sú súčasťou štatútu organizácie kolektívnej správy. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 175 
Ods. 2 
Komentár: 

Pomerné zastúpenie nositeľov práv zastupovaných podľa § 177 – nečlenov v orgáne kontroly je v rozpore s princípom obmedzeného zasahovania do vnútorných záležitostí organizácie kolektívnej správy ako subjektu súkromného práva. V praxi by aplikácia navrhovaného znenia mohla viesť k situácii, kedy by organizácia kolektívnej správy bola z prevažnej časti kontrolovaná osobami ktoré nie sú jej členmi a v konečnom dôsledku disponovať informáciami nad rámec informácií, ktoré je organizácia kolektívnej správy povinná či už zverejňovať alebo sprístupňovať. Zároveň existuje možnosť, že by sa členom orgánu kontroly stala osoba, ktorej záujmy by mohli byť v rozpore so záujmami členov organizácie kolektívnej správy. 

Návrh na zmenu: 

(2) Orgán kontroly má najmenej troch členov. Zloženie orgánu kontroly musí rešpektovať pomerné zastúpenie členov organizácie kolektívnej správy. Ak má organizácia kolektívnej správy určené kategórie členov, musia byť tieto kategórie členov zastúpené v orgáne kontroly pomerne. 

Ods. 3 písm. b) 
Komentár: 

Je potrebné preformulovať nepresné ustanovenie v časti „alebo na odmenu za použitie diela“, aby tento inštitút nebolo možné zameniť s nemožnosťou mať uzatvorenú zmluvu o zastupovaní orgánu riadenia alebo jej členov s organizáciou kolektívnej správy. 

Ods. 4 
Komentár: 

Ustanovenie nie je vykonateľné, keďže nedefinuje komu, kedy a ako sa má táto deklarácia uskutočniť. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 180 
Ods. 1 
Komentár: 

V časti odseku 1, je stanovené: „.. a spôsob výpočtu výšky odmeny vrátane kritérií použitých pri výpočte odmeny, zaručujúci rovnaké podmienky pre rovnaký spôsob použitia predmetu ochrany a rovnakú skupinu používateľov.“ 

Takto naformulované ustanovenie si odporuje s ustanovením § 178 ods. 1, kedy zákon umožňuje rovnako ako aj Smernica o kolektívnej správe uzatvárať licenčné zmluvy za primeraných a nediskriminačných podmienok. Takto naformulované ustanovenie je v rozpore s recitálom č. 31 Smernice o kolektívnej správe, ktorá zakotvuje povinnosť vytvoriť systém primeranosti, nie systém založený na rovnostárstve. 

Návrh na zmenu: 

(1) Organizácia kolektívnej správy je povinná viesť sadzobník odmien, ktorý vychádza zo zásad výberu, prerozdelenia a vyplatenia príjmov z výkonu kolektívnej správy práv. Sadzobník odmien obsahuje odmeny pre každý jednotlivý spôsob použitia predmetu ochrany a spôsob výpočtu výšky odmeny vrátane kritérií použitých pri výpočte odmeny. 

Ods. 2: 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. Ide o spresnenie vychádzajúce z povahy smernice o kolektívnej správe vhodným spôsobom dopĺňajúce faktory, ktoré majú byť zohľadňované pri určení výšky odmien. 

Návrh na zmenu: 

(2) Pri určení výšky odmien určených v sadzobníku odmien a v zmluvách podľa § 178 ods. 1 organizácia kolektívnej správy zohľadní rozsah, spôsob, účel a čas použitia predmetu ochrany. Organizácia kolektívnej správy ďalej zohľadní aj ekonomickú hodnotu použitia predmetov ochrany, ekonomické zhodnotenie predmetov ochrany používateľom a ekonomickú hodnotu služby kolektívnej správy práv poskytnutej organizáciou kolektívnej správy. 
 	Z 	ČA	K ods. 2  - znenie predstavuje úplnú transpozíciu smernice 2014/26/EÚ.	
SOZA 	§ 178 
Ods. 1 
Komentár: 

Návrh zákona nad rámec smernice stanovuje povinnosť organizácie kolektívnej správy uzavrieť s uvedenými osobami jednotlivé typy zmlúv. Smernica však v čl. 16 na rozdiel do povinnosti zmluvu uzavrieť, výslovne hovorí o povinnosti organizácií kolektívnej správy viesť rokovania o poskytnutí licencie v dobrej viere. V návrhu zákona teda dochádza k neodôvodnenému obmedzeniu zmluvnej autonómie organizácií kolektívnej správy. Organizácie kolektívnej správy by v prípade neodôvodneného neuzatvorenia licenčnej zmluvy postupovali v rozpore s vlastnými záujmami, a preto nie je potrebné takúto povinnosť uzatvoriť licenčnú zmluvu stanoviť autorským zákonom. 

Návrh na zmenu: 

(1) Organizácia kolektívnej správy je povinná v dobrej viere a za primeraných a nediskriminačných podmienok viesť s osobou, ktorá prejaví záujem o použitie predmetu ochrany, s osobou, ktorá je oprávnená na použitie predmetu ochrany bez povinnosti získať súhlas na použitie predmetu ochrany, alebo s osobou povinnou zaplatiť náhradu odmeny podľa § 49, rokovania o podmienkach (ďalej len „používateľ“) 
a) licenčnej zmluvy, 
b) hromadnej licenčnej zmluvy, 
c) kolektívnej licenčnej zmluvy, 
d) zmluvy o primeranej odmene, ktorá obsahuje najmä výšku primeranej odmeny a spôsob jej zaplatenia alebo 
e) zmluvy o náhrade odmeny, ktorá obsahuje najmä výšku náhrady odmeny a spôsob jej zaplatenia. 

Ods. 1 písm. e) 
Komentár: 

Vzhľadom na navrhované znenie ustanovenia § 49, ktorý komplexne upravuje problematiku náhrad odmien navrhujeme vypustiť toto ustanovenie. 

Návrh na zmenu: 

Vypustenie ods. 1 písm. e) 

Ods. 2) Organizácia kolektívnej správy a používateľ alebo iná povinná osoba si navzájom poskytnú na účely uzatvárania zmlúv podľa odseku 1 všetky potrebné a úplné informácie. Používateľ alebo iná povinná osoba je povinná pre účely výkonu kolektívnej správy a uzatvárania zmlúv podľa odseku 1 sprístupniť organizácií kolektívnej správy všetky finančné, účtovné a iné dokumenty a doklady súvisiace s plnením povinností podľa tohto zákona. Ak usporiadateľ organizácii kolektívnej správy tento úplný zoznam nepredloží, je organizácia kolektívnej správy oprávnená uplatniť sankciu vo výške dvojnásobku odmeny, ktorá mala byť vyplatená za použitie skutočne verejne vykonaných chránených hudobných diel. Uplatnením sankcie nezaniká nárok na náhradu škody. 

Ods. 3 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy na žiadosť, ktorá obsahuje správne, pravdivé a úplné údaje potrebné pre uzatvorenie zmluvy, predloží používateľovi návrh zmluvy podľa odseku 1 v primeranej lehote od doručenia tejto žiadosti. Ak organizácia kolektívnej správy potrebuje na vyhotovenie návrhu zmluvy podľa odseku 1 doplňujúce informácie od používateľa, vyzve používateľa v lehote podľa prvej vety na doplnenie týchto informácií, a ten je povinný tieto informácie bezodkladne doplniť. Ak používateľ nepredloží správne, úplné a pravdivé doplňujúce informácie organizácii kolektívnej správy, povinnosť uzavrieť zmluvu podľa odseku 1 zaniká. Ak organizácia kolektívnej správy nie je oprávnená zmluvu podľa odseku 1 uzavrieť, informuje o tejto skutočnosti používateľa bez zbytočného odkladu. 

Ods. 5 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Používateľ je povinný poskytnúť organizácii kolektívnej správy vopred správne, pravdivé a úplné informácie o použití predmetov ochrany, ktoré sú predmetom zmluvy podľa odseku 1. Podrobnosti o spôsobe, rozsahu a čase poskytnutia týchto informácií stanoví zmluva podľa odseku 1. 

Ods. 6 
Komentár: 

Systém kolektívnej správy práv funguje na globálnom princípe v zmysle recipročných zmlúv medzi celosvetovými organizáciami kolektívnej správy. Predmetom zmluvy, napr. v prípade hudobných diel, je niekoľko miliónov rôznych kusov skladieb. Reálny stav údajov ku kompletnému portfóliu zastupovaných diel (údaje o autorstve, spoluautorstve, dedičoch, výrobcoch, vydavateľské podiely a mnohé ďalšie), ktoré sú predmetom zmluvy, sa tak mení doslova každú minútu a len ťažko môže niektorá z organizácií kolektívnej správy potvrdiť, že ho vie presne určiť. 

Predmetom zmlúv, ktoré uzatvárajú organizácie kolektívnej správy je udelenie súhlasu na použitie kompletného spravovaného repertoáru, čo textácia navrhovaného ustanovenia nezohľadňuje. 

V tejto časti došlo k nepresnej transpozícii smernice, keďže táto iným spôsobom špecifikuje požiadavky na informácie, ktoré majú byť poskytnuté poskytovateľovi online služieb na jeho žiadosť. 

Návrh na zmenu: 

(6) Ak je používateľ na základe zmluvy podľa odseku 1 povinný zaplatiť organizácii kolektívnej správy odmenu, organizácia kolektívnej správy vystaví používateľovi faktúru podľa osobitného predpisu ), ktorá okrem zákonom stanovených náležitostí obsahuje vymedzenie spôsobov použitia predmetov ochrany. 

Ods. 7 
Komentár: 

Je žiaduce, aby sa na súd s návrhom o určenie obsahu licenčnej zmluvy bola oprávnená obrátiť organizácia kolektívnej správy, nielen používateľ. Tento princíp je zohľadnený aj v aktuálnej úprave autorského zákona v časti § 82. 

Návrh na zmenu: 

(7) Ak sa organizácia kolektívnej správy nedohodne na uzavretí zmluvy podľa odseku 1 alebo ak nepredloží používateľovi návrh zmluvy podľa odseku 1 v primeranej lehote podľa odseku 3, môže organizácia kolektívnej správy alebo používateľ požadovať, aby obsah takejto zmluvy vrátane odmeny určil súd. ) Súd pri určení obsahu zmluvy podľa odseku 1 písm. a) až c) prihliada na druh predmetu ochrany, spôsob, rozsah a účel jeho použitia, na čas, v ktorom sa predmet ochrany bude používať. 
 	Z 	ČA	K ods. 2 - ustanovenie bolo preformulované a rozčlenené do viacerých ustanovení.

K ods. 7 -  OKS nepotrebuje aktívnu legitimáciu, pretože uvedené ustanovenie sa vzťahuje len na prípad, kedy OKS nepredloží používateľovi návrh na uzatvorenie licenčnej zmluvy, napriek tomu, že používateľ si za tým účelom splnil svoje zákonné povinnosti alebo sa používateľ s OKS nedohodne na uzavretí zmluvy.	
SOZA 	§ 179 
Komentár: 

Usporiadateľ verejného kultúrneho podujatia s použitím hudobných diel nemá možnosť objektívne posúdiť, či diela, ktoré chce použiť sú dielami, ku ktorým spravuje výkon majetkových práv organizácia kolektívnej správy. Výlučne OKS s prístupom k medzinárodným databázam s viac ako 20 miliónom hudobných diel (s textom aj bez textu) môže s určitosťou zistiť a posúdiť obsah predloženého zoznamu hudobných diel (tzv. „playlist“). Navrhovaná konštrukcia ustanovenia vytvára priestor na prípadné pokusy o obchádzanie autorského zákona, kedy budú používatelia tvrdiť, že nepoužili chránené hudobné diela na podujatí, tým pádom sa na nich dané ustanovenie nevzťahuje a dôkazné bremeno bude na organizácií kolektívnej správy. Ročne sa v Slovenskej republike konajú desiatky tisíc verejných kultúrnych podujatí, ktoré nie je možné reálne fyzicky skontrolovať a zaznamenať pre účely unesenia dôkazného bremena. Zavedením navrhovaného znenia ustanovenia by bol de iure aj de facto znemožnený výkon kolektívnej správy s odbornou starostlivosťou a došlo by k znemožneniu dodržiavania základnej povinnosti hospodárnosti. 

Aplikačná prax pri desiatkach tisícoch podujatí jednoznačne a preukázateľne potvrdila existenčnú závislosť reálnej možnosti výkonu kolektívnej správy pri použití hudobných diel na verejných podujatiach od formulácie notifikačnej povinnosti v zmysle § 81 ods. 6 súčasného autorského zákona. 

V platnej legislatíve musí byť upravená a zakotvená nielen teoretická, ale aj praktická možnosť organizácie kolektívnej správy plniť si svoje povinnosti. Organizácia kolektívnej správy nemôže vykonávať svoju činnosť hospodárne a s odbornou starostlivosťou, ak nebude mať reálnu možnosť skontrolovať použitie chránených diel nielen na verených kultúrnych podujatiach na území Slovenskej republiky. Neumožnenie reálneho výkonu kolektívnej správy by mohlo v konečnom dôsledku viesť k ukončeniu recipročných zmlúv zo strany zahraničných partnerských organizácií z dôvodu nemožnosti zabezpečenia ochrany ich práv nimi zastupovaných práv, a tým pádom k popretiu jedného zo základných princípov ochrany autorských práv na medzinárodnej úrovni. 

Návrh na zmenu: 

Ods. 1 
Pri verejnom vykonaní hudobného diela je usporiadateľ verejného kultúrneho podujatia povinný najmenej 5 dní pred uskutočnením podujatia oznámiť príslušnej organizácii kolektívnej správy predbežný program podujatia, v ktorom ku každému dielu, ktoré má byť verejne vykonané, uvedie jeho názov a údaj o autorstve; ak usporiadateľ tieto skutočnosti organizácii kolektívnej správy neoznámi, predpokladá sa, že na podujatí budú verejne vykonané len tie diela, ku ktorým právo na verejné vykonanie spravuje organizácia kolektívnej správy, ak do 15 dní od uskutočnenia verejného kultúrneho podujatia jeho usporiadateľ nepreukáže opak. Usporiadateľ verejného kultúrneho podujatia sa v tomto prípade považuje za používateľa predmetov ochrany podľa tohto zákona. 

Ods. 2 
Používateľ je povinný do 15 dní po uskutočnení podujatia podľa odseku 1 predložiť príslušnej organizácii kolektívnej správy úplný zoznam skutočne verejne vykonaných hudobných diel. Ak usporiadateľ organizácii kolektívnej správy tento úplný zoznam nepredloží, je organizácia kolektívnej správy oprávnená uplatniť zmluvnú pokutu vo výške dvojnásobku odmeny, ktorá mala byť zaplatená za udelenie súhlasu na verejne vykonanie hudobných diel. Uplatnením zmluvnej pokuty nezaniká nárok na náhradu škody. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
SOZA 	§ 181 
Ods. 1 
Komentár: 

Vyúčtovací poriadok vychádzajúci zo zásad výberu, prerozdelenia a vyplatenia príjmov schvaľovaných najvyšším orgánom organizácie kolektívnej správy – valným zhromaždením, ktoré reprezentuje nositeľov práv, predstavuje dostatočnú záruku zachovania rovnakého prístupu, a z tohto dôvodu je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy je povinná viesť vyúčtovací poriadok, ktorý vychádza zo zásad výberu, prerozdelenia a vyplatenia príjmov z výkonu kolektívnej správy práv. Vyúčtovací poriadok obsahuje princípy prerozdelenia a vyplatenia vybratých odmien nositeľom práv, vylučujúci diskriminačné podmienky vo vzťahu k lehotám na prerozdelenie a výplatu príjmov z výkonu kolektívnej správy pre jednotlivé skupiny nositeľov práv. 

Ods. 2 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy je povinná prerozdeliť príjem z výkonu kolektívnej správy práv vrátane príjmu z jeho zhodnotenia nositeľom práv podľa vyúčtovacieho poriadku v zmysle odseku 1. 

Ods. 4 
Komentár: 

Návrh zákona neodôvodnene modifikuje overenú úpravu Občianskeho zákonníka v súvislosti s inštitútom započítania. Rozširovanie týchto ustanovení a ich modifikáciu cestou Autorského zákona by predstavovalo nesystémový krok. Už existujúce právne predpisy zabezpečujú komplexnú úpravu inštitútu a poskytujú ochranu veriteľa i dlžníka. 

Návrh na zmenu: 

Vypustiť ustanovenie. 

Ods. 5 
Komentár: 

Návrh zákona neodôvodnene obmedzuje právo združeniu fyzických a právnických osôb určovať, akým spôsobom má byť nakladané s vlastným majetkom členov združenia, pričom táto kompetencia jasne patrí do jeho vlastnej dispozície. Návrh zákona neflexibilne stanovuje hranice, ku ktorým je z povahy veci potrebné zaujať individualizovaný prístup. Uvedené sa týka najmä stanovenia maximálnej výšky príspevku do fondu na podporu sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích potrieb členov a nositeľov práv, ako aj lehoty, do ktorej má byť zostatok prostriedkov fondu prerozdelený. Stanovenie takýchto obmedzení ide výrazne nad rámec úpravy stanovenej smernicou o kolektívnej správe. 

Návrh na zmenu: 

Ak organizácia kolektívnej správy vytvorila fond na podporu sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích potrieb v prospech členov a nositeľov práv, môže organizácia kolektívnej správy zraziť z príjmov z výkonu kolektívnej správy práv príspevok do tohto fondu vo výške určenej zásadami podľa ustanovenia § 173 ods. 3 písm. c). Zostatok finančných prostriedkov vo fonde na podporu sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích potrieb členov a nositeľov práv je organizácia kolektívnej správy práv povinná prerozdeliť členom a nositeľom práv v súlade so zásadami použitia neidentifikovaných odmien. 
 	Z 	ČA	K ods. 1 - vyúčtovací poriadok OKS musí byť nediskriminačný nielen vo vzťahu k lehotám vyplácania odmien nezastupovaným nositeľom práv.	
SOZA 	§ 182 
Ods. 2 
Komentár: 

Návrh zákona neodôvodnene obmedzuje právo združeniu fyzických a právnických osôb určovať, akým spôsobom má byť nakladané s vlastným majetkom členov združenia, pričom táto kompetencia jasne patrí do jeho vlastnej dispozície. Návrh zákona neflexibilne stanovuje hranice, nevykonateľné v reálnej praxi organizácii kolektívnej správy. Uvedené sa týka lehoty, do ktorej musia byť vyplatené príjmy z výkonu kolektívnej správy nositeľom práv. Stanovenie takýchto obmedzení ide nad rámec úpravy stanovenej smernicou o kolektívnej správe, keďže táto stanovuje hranicu v trvaní 9 mesiacov. Stanovenie výrazne kratšej lehoty môže mať za dôsledok zvýšenie nákladovosti procesu rozdeľovania príjmov nositeľom práv, a teda negatívne ovplyvniť výšku príjmov jednotlivých nositeľov práv, ako aj môže viesť k nižšej kvalite spracovania hlásení používateľov. Návrh zákona by teda nemal vytvárať pravidlá, ktoré odporujú iným pravidlám zakotveným či už v samotnom návrhu zákona alebo v osobitných predpisoch, v tomto prípade napríklad zásadu hospodárnosti výkonu kolektívnej správy. 

Smernica o kolektívnej správe aj s ohľadom na malé organizácie kolektívnej správy určila minimálny štandard pre rozdeľovanie príjmov tak, aby tieto organizácie mohli riadne, efektívne a s odbornou starostlivosťou vykonávať svoju činnosť. Návrh zákona však opomína fakt, že na území SR pôsobia výlučne malé organizácie kolektívnej správy a určuje niekoľkonásobne prísnejšie, teda aj ťažšie splniteľné, štandardy pre rozdeľovanie príjmov. Navrhovaná úprava preto môže reálne viesť ku vzniku zásadných problémov na poli kolektívnej správy práv v SR. 

Lehota na vyplatenie príjmu z výkonu kolektívnej správy práv po odpadnutí prekážky na strane používateľa alebo nositeľa práv je stanovená bez zohľadnenia reálnej dĺžky procesov spojených s takýmto konaním organizácie kolektívnej správy. Procesu vyplatenia príjmov z kolektívnej správy totiž predchádza spracovanie podkladov od používateľa, resp. nositeľov práv, ktoré v prípade hromadného použitia predmetov ochrany vyžaduje niekoľkonásobne dlhší čas, ako je uvedený v návrhu. 

Celoročné hlásenia od veľkých používateľov (napr. televíznych vysielateľov) obsahujú údaje k rádovo 5.000.000 minút vysielania, ktoré je potrebné pre účely rozdelenia príjmov spracovať nielen automaticky prostredníctvom výpočtovej techniky, ale aj následnou kontrolou a korektúrou vykonávanou pracovníkmi organizácie kolektívnej správy. Vyššie popísané spracovanie vyjadrené v reálnom čase vyžaduje rádovo niekoľko. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy vyplatí príjem z výkonu kolektívnej správy práv nositeľom práv najneskôr do konca deviateho mesiaca kalendárneho roka bezprostredne nasledujúceho po kalendárnom roku, v ktorom tento príjem vybrala. Ak prerozdeleniu a vyplateniu príjmu z výkonu kolektívnej správy práv v lehote podľa prvej vety bráni prekážka na strane používateľa alebo nositeľa práv, organizácia kolektívnej správy vyplatí tento príjem do šiestich mesiacov od odpadnutia tejto prekážky. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 184 
Ods. 1 
Komentár: 

Súčasnou medzinárodnou praxou fungujúcou dlhé roky je, že organizácie kolektívnej správy si vzťahy popísané v ods. 1 upravujú voči sebe individuálne v ustanoveniach dohôd o zastúpení medzi organizáciami kolektívnej správy. Neexistuje dôvod, aby tento riadne fungujúci mechanizmus nebol implementovaný do znenia návrhu autorského zákona. 

Návrh na zmenu: 

Ustanovenia § 180 až 183 sa primerane vzťahujú aj na výber, správu a vyplatenie príjmov z výkonu kolektívnej správy práv nositeľom práv, ktorých zastupuje na základe dohôd o zastúpení uzatvorených s inými organizáciami kolektívnej správy, ak nie je dohodnuté inak. 

Ods. 2 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy je oprávnená požadovať od nositeľov práv, ktorých zastupuje na základe dohôd podľa odseku 1, zaplatenie účelne vynaložených nákladov za poskytnutie služby kolektívnej správy práv v súlade so zásadami uplatnenia účelne vynaložených nákladov na výkon kolektívnej správy práv a zásadami spoločného zhodnocovania príjmov z výkonu kolektívnej správy práv. Iné peňažné plnenia od nositeľov práv podľa prvej vety je organizácia kolektívnej správy oprávnená požadovať iba s výslovným súhlasom organizácie kolektívnej správy, ktorá je zmluvnou stranou dohody podľa odseku 1. 
 	Z 	N	Znenie predstavuje úplnú transpozíciu smernice 2014/26/EÚ.

SOZA 	§ 183 
Ods. 1 
Komentár: 

Návrh autorského zákona nad rámec smernice o kolektívnej správe zavádza pre organizáciu kolektívnej správy povinnosť viesť príjmy nositeľov práv, ktorých nemožno určiť ani vyhľadať, na osobitnom účte v banke alebo v pobočke zahraničnej banky, pričom smernica o kolektívnej správe požaduje tieto príjmy spravovať oddelene na účtoch organizácie kolektívnej správy. Smernica o kolektívnej správe teda nevyžaduje fyzické oddelenie takýchto prostriedkov, keďže jej zneniu zodpovedá i vedenie jednom fyzickom účte, pričom oddelenie je zabezpečené v rámci jednotlivých analytických účtov. 

Návrh na zmenu: Organizácia kolektívnej správy spravuje príjmy z neidentifikovaných odmien oddelene na účtoch organizácie kolektívnej správy. Tieto príjmy organizácia kolektívnej správy spravuje a rozdeľuje v zmysle zásad podľa § 173 ods. 3 písm. d). 

Ods. 2 
Komentár: 

Kvalita a rozsah podkladov, ktoré má organizácia kolektívnej správy k dispozícii je pri jednotlivých používateľoch rozdielna, čo pri taxatívnom výpočte bude spôsobovať problémy pri napĺňaní tohto ustanovenia. Úprava v zmysle nášho návrhu nižšie je presnou transpozíciou čl. 13 ods. 3 smernice o kolektívnej správe. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy pri správe vybratých neidentifikovaných odmien prijme potrebné opatrenia na určenie a vyhľadanie nositeľov práv. Organizácia kolektívnej správy najneskôr tri mesiace po uplynutí lehoty stanovenej v § 182 ods. 2 poskytne nositeľom práv, ktorých zastupuje podľa § 177 a organizáciám kolektívnej správy, s ktorými uzavrela dohody o zastúpení, nasledovné informácie, ak ich má k dispozícii 

a)informáciu o názve diela alebo iného predmetu ochrany, vo vzťahu ku ktorému bola neidentifikovaná odmena vybratá, 
b) informáciu o mene nositeľa práv, ktorého vie určiť, ale nevie nájsť, 
c) informáciu o osobe, ktorá predmet ochrany, vo vzťahu ku ktorému bola neidentifikovaná odmena vybratá, použila a 
d) ďalšie relevantné dostupné informácie, ktoré by mohli pomôcť pri určení alebo nájdení nositeľa práv. 

Ods. 4 
Komentár: 

Smernica o kolektívnej správe vo svojom znení určuje ako časový bod pre splnenie povinností organizácií kolektívnej správy jej finančný rok. Je potrebné, aby sa táto úprava dostala i do návrhu zákona, keďže nie vždy je trvanie kalendárneho roka totožné s trvaním finančného roka, čo bude v aplikačnej praxi spôsobovať zbytočné drobenie úkonov organizácie kolektívnej správy na rôzne obdobia roka, zvyšovať nároky a náklady na výkon správy práv. 

Návrh na zmenu: 

Úprava návrhu zákona v zmysle vyššie uvedeného komentára, t.j. nahradenie pojmu kalendárny rok pojmom finančný rok v súlade s ustanoveniami smernice o kolektívnej správe. 
 	Z 	ČA	K ods. 4 - Vzťah pojmov finančný rok a kalendárny rok je upravený v rámci spoločných ustanovení.	
SOZA 	§ 192 
Komentár: 

ad i) a n) Komplikované právne texty, mnohokrát v cudzích jazykoch, neprinesú pre verejnosť žiadnu pridanú hodnotu. Ide o neprimeranú ingerenciu návrhu zákona do záležitostí súkromných osôb. Obsah dvojstranných zmlúv medzi subjektmi súkromného práva nepredstavuje informáciu, ktorá by mala byť voľne dostupná širokej verejnosti, keďže ide o dôverné a chránené skutočnosti. Zverejnenie partnerských zahraničných organizácií kolektívnej správy v podobe ich zoznamu považujeme za dostatočný nástroj pre overenie mandátu národnej organizácie kolektívnej správy. V prípade pochybností je zo strany používateľa možné kontaktovať zahraničné organizácie boli za účelom dodatočného overenia mandátu. 

Rovnako uverejnenie informácie o spoločnej správe považujeme za dostatočnú pre potreby širokej verejnosti. 

Návrh na zmenu: 

i) zoznam organizácií kolektívnej správy, s ktorými organizácia kolektívnej správy uzavrela dohodu o zastúpení, 
n) zoznam organizácií kolektívnej správy, s ktorými organizácia kolektívnej správy uzavrela dohody o spoločnej správe. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 186 
Komentár: 

Úprava ustanovenia § 186 nesystémovo a nekoncepčne zakotvuje povinnosť udeľovania spoločných licencií viacerých organizácií kolektívnej správy, ktoré by bez právnej úpravy tohto ustanovenia a na základe princípu autonómie vôle spoločne práva nespravovali. Ustanovenie neodôvodnene široko koncipuje prípady, kedy zo zákona vyplýva fikcia spoločnej správy práv. Úprava nie je dostatočne jasná a určitá pri stanovení pravidiel, podľa ktorých by organizácia kolektívnej správy pri uplatnení fikcie mala postupovať (stanovenie výšky odmeny, rozdelenie vybraných odmien, lehota rozdelenia a vyplatenia odmien, reklamácie v súvislosti s predmetným používateľom, atď.). Ide o zásah do základných a Ústavou garantovaných práv, najmä čl. 2 ods. 2, čl. 12 ods. 1, čl. 13 ods. 1 a 4, čl. 20 ods. 1, 4 a 5 Ústavy SR. Takáto úprava obmedzuje slobodné nakladanie s vlastným majetkom autorov a iných nositeľov práv, čím podkopáva jeden zo základných pilierov demokratického štátu. 

Návrh na zmenu 

Vypustenie celého § 186 zo znenia zákona. 
 	Z 	N	Povinnosť uzatvoriť dohodu o spoločnej správe sa vzťahuje len na použitie predmetov ochrany verejným prenosom v prevádzkarňach prostredníctvom technického zariadenia (okrem vysielania, retransmisie a sprístupňovania verejnosti) a vyhotovenie rozmnoženiny podľa § 42 a 43.  	
SOZA 	§ 193 
Ods. 2 
Komentár: 

Návrh zákona nezodpovedá úprave transponovanej smernice o kolektívnej správe, navrhujeme preformulovať celé ustanovenie a sústrediť sa na verné prebratie úpravy smernice o kolektívnej správe. Príkladom sú ustanovenia § 193 ods. 2 písm. g) a j), ktoré vyjadrujú rovnaký cieľ duplicitne a zmätočne. 

Návrh na zmenu: 

Preformulovať ustanovenie § 193 v zmysle vyššie uvedeného v súlade so znením smernice o kolektívnej správe. 

Ods. 3 
Komentár: 

Povinnosť mať výročnú správu zverejnenú počas obdobia 10 rokov na webovom sídle organizácie kolektívnej správy je v zjavnom a neodôvodnenom nepomere k smernicou o kolektívnej správe určenej minimálnej lehote 5 rokov. Ani úprava smernice o kolektívnej správe prebratá priamo do zákona by neznamenala, že organizácie kolektívnej správy z vlastného podnetu nebudú výročné správy zverejňovať po dlhšiu dobu. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy je povinná zverejniť výročnú správu na svojom webovom sídle do 30. júna roka, v ktorom bola vyhotovená, a ponechať ju zverejnenú po dobu najmenej päť rokov od zverejnenia. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 164 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Na prílohy žiadosti podľa odseku 1 sa primerane vzťahuje § 162 ods. 3 písm. c) až g) a ods. 5. 
 	Z 	N	Vzhľadom na neakceptovanie pripomienky k § 162 ods. 3 písm. g).	
SOZA 	§ 165 
Ods. 5 
Komentár: 

Je nevyhnutné, aby žiadateľ o udelenie alebo zmenu oprávnenia okrem formálnych podmienok spĺňal požiadavku na účelný výkon kolektívnej správy s odbornou starostlivosťou. Z tohto dôvodu je navrhované doplnenie ustanovenia zakotvujúce materiálny predpoklad na výkon kolektívnej správy. 

Návrh na zmenu: 

Ak žiadosť spĺňa náležitosti podľa § 162 ods. 2 a obsahuje prílohy podľa § 162 ods. 3, ministerstvo rozhodne o udelení oprávnenia alebo o zmene oprávnenia. Ministerstvo v konaní o udelení alebo o zmene oprávnenia prihliada najmä na to, či je žiadateľ spôsobilý k riadnemu a účelnému výkonu kolektívnej správy s odbornou starostlivosťou. 
 	Z 	N	V konaní o udelenie orávnenia sa skúma splnenie formálnych podmienok žiadateľom. Ak následne po udelení oprávnenia OKS nevykonáva kolektívnu správu s odbornou starostlivosťou, zakladá to dôvod na odňatie oprávnenia. 	
SOZA 	§ 167 
Ods. 2 písm. a) 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 
Návrh na zmenu: dodatočne zistí, že bolo vydané na základe nepravdivých alebo neúplných údajov 

Ods. 2 písm. b) 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Ak organizácia kolektívnej správy kedykoľvek počas účinnosti udeleného oprávnenia nespĺňala podmienky na udelenie oprávnenia na výkon kolektívnej správy. 
 	Z 	N	Úplnosť údajov sa zisťuje v rámci konania o udelení oprávnenia, v prípade neposkytnutia úplných údajov oprávnenie nebude udelené. 

Povinnosť spĺňať podmienky udelenia oprávnenia na výkon kolektívnej správy priamo  vyplýva z osobitného ustanovenia.	
SOZA 	§ 170 
Ods. 3 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

(3) Ak sa ministerstvo domnieva, že organizácia kolektívnej správy so sídlom na území iného členského štátu, ktorá vykonáva kolektívnu správu práv na území Slovenskej republiky, porušuje právo upravujúce kolektívnu správu práv členského štátu, v ktorom má táto organizácia kolektívnej správy sídlo, ministerstvo je povinné predložiť všetky relevantné informácie príslušnému orgánu, v ktorom má táto organizácia kolektívnej správy sídlo. Ministerstvo je povinné spolu s informáciami podľa predchádzajúcej vety požiadať príslušný orgán, aby prijalo vhodné opatrenia v rámci jeho právomoci. 
 	Z 	N	Znenie predstavuje úplnú transpozíciu smernice 2014/26/EÚ.
	
SOZA 	§ 166 
Ods. 5 
Komentár: 

Organizácia kolektívnej správy je povinná v zmysle iných ustanovení tohto zákona oznamovať všetky informácie Ministerstvu kultúry. Organizácia kolektívnej správy nemôže byť však zodpovedná za správnosť a aktuálnosť údajov zverejnených na webovom sídle Ministerstva, ktorého správa vrátane aktualizačných procesov je mimo sféry vplyvu a kompetencie organizácie kolektívnej správy. 

Návrh na zmenu: 

Vypustiť celý § 166 ods. 5. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované v zmysle, že OKS zodpovedá len za správnosť a  pravdivosť poskytnutých, nie zverejnených údajov.	
SOZA 	§ 173 
Ods.2 
Komentár: 

Takto naformulované ustanovenie je v priamom rozpore s požiadavkou na efektívny, riadny a hospodárny výkon kolektívnej správy. Valné zhromaždenie by bolo možné zvolávať opakovane v krátkych časových úsekoch akýmkoľvek marginálnym počtom členov alebo nečlenov organizácie kolektívnej správy, čím by došlo k zablokovaniu reálneho fungovania organizácie kolektívnej správy. 

Autorský zákon nemôže neprimerane zasahovať do súkromnoprávneho usporiadania združenia fyzických a právnických osôb. Nositeľom práv musí byť zachovaná autonómna vôľa pri určovaní podmienok pre zvolávanie valného zhromaždenia ako základného orgánu celej organizácie. Rovnako takáto možnosť nie je explicitne stanovená normotvorcovi ani Smernicou o kolektívnej správe. 

V ustanovení sa bezdôvodne uvádza pojem orgán vnútornej kontroly, pričom návrh zákona pracuje len s pojmom orgán kontroly. 

Návrh na zmenu: 

(2) Zásady zvolávania valného zhromaždenia sú upravené štatútom organizácie kolektívnej správy. 

Ods. 3 písm. g) 
Komentár: 

Je nedôvodné upravovať nad rámec smernice spoločenské a organizačné vzťahy vo vnútri organizácie kolektívnej správy práv, keďže takáto právomoc má byť výlučne v rukách nositeľov práv v súkromnoprávnej a nie verejnoprávnej rovine. 

Návrh na zmenu: 

g) schvaľuje zásady uplatnenia účelne vynaložených nákladov za poskytnutie služby kolektívnej správy práv, 

Ods. 3 písm. h) 
Komentár: 

Ustanovenie pridané neúčelne nad rámec transpozície Smernice o kolektívnej správe. 

Návrh na zmenu: 

Vypustiť Ods. 3 písm. h) zo znenia zákona. 

Ods. 3 písm. i) 
Komentár: 

Návrh ustanovenia v rozpore so smernicou o kolektívnej správe berie možnosť valnému zhromaždeniu samostatne rozhodnúť o danej veci alebo rozhodnúť o delegovaní tejto kompetencie na orgán kontroly. 

Návrh na zmenu: 

i) schvaľuje nadobudnutie alebo prevod vlastníckeho práva k nehnuteľnému majetku organizácie kolektívnej správy, 

Ods. 3 písm. j) 
Komentár: 

Návrh ustanovenia v rozpore so smernicou o kolektívnej správe berie možnosť valnému zhromaždeniu samostatne rozhodnúť o danej veci alebo rozhodnúť o delegovaní tejto kompetencie na orgán kontroly. 

Návrh na zmenu: 

j) schvaľuje návrh na prijatie úveru alebo poskytnutie pôžičky alebo poskytnutie záruky na úver alebo pôžičku, 

Ods. 3 písm. k) 
Komentár: 

Návrh ustanovenia v rozpore so smernicou o kolektívnej správe berie možnosť valnému zhromaždeniu samostatne rozhodnúť o danej veci alebo rozhodnúť o delegovaní tejto kompetencie na orgán kontroly. 

Návrh na zmenu: 

k) schvaľuje návrh na splynutie, zlúčenie alebo rozdelenie organizácie kolektívnej správy, 

Ods. 3 písm. l) 
Komentár: 

Návrh ustanovenia v rozpore so smernicou o kolektívnej správe berie možnosť valnému zhromaždeniu samostatne rozhodnúť o danej veci alebo rozhodnúť o delegovaní tejto kompetencie na orgán kontroly. 

Návrh na zmenu: 

l) schvaľuje návrh na založenie a zriadenie inej právnickej osoby alebo na majetkovú účasť organizácie kolektívnej správy v inej právnickej osobe, 

Ods. 4 
Komentár: 

Čl. 8 a ods. 9 smernice o kolektívnej správy práv stanovuje, že členské štáty môžu povoliť obmedzenia práva členov organizácie kolektívnej správy zúčastniť sa na valnom zhromaždení členom a vykonávať na ňom hlasovacie právo, a to na základe jedného či oboch týchto kritérií: a) dĺžka trvania členstva b) sumy vyplatené alebo náležiace členovi, za predpokladu, že tieto kritéria sa stanovia a uplatňujú spravodlivým a primeraným spôsobom. 

Podľa recitálu 21 smernice o kolektívnej správe nie je vylúčené uplatňovanie aj ďalších ustanovení smernice na nečlenov organizácie kolektívnej správy. 

Návrh na zmenu: 

(4) Členom valného zhromaždenia s hlasovacím právom je každý člen organizácie kolektívnej správy a každý nositeľ práv, ktorý je organizáciou kolektívnej správy zastupovaný podľa § 177. Štatút organizácie kolektívnej správy môže obmedziť práva nositeľov práv podľa tohto odseku zúčastniť sa na valnom zhromaždení a vykonávať na ňom hlasovacie právo, a to na základe jedného či oboch týchto kritérií: a) dĺžka trvania zastupovania b) sumy vyplatené alebo náležiace nositeľovi práv, za predpokladu, že tieto kritéria sa stanovia a uplatňujú spravodlivým a primeraným spôsobom. 

Ods. 6 a 7 
Komentár: 

Ustanovenie nie je naformulované dostatočne určitým spôsobom, keďže nie je jasné, čo znamená „prítomnosť prostredníctvom elektronických prostriedkov“. Ďalej takáto formulácia ide výrazne nad rámec pravidiel ustanovených v smernici o kolektívnej správe. Ponechanie navrhovaného znenia zákona výrazne navýši potrebné vstupy a náklady vo vzťahu k organizovaniu valného zhromaždenia organizácie kolektívnej správy. Smernica konkrétne ustanovuje, že členovia organizácie kolektívnej správy majú byť schopní vykonávať svoje práva vo vzťahu k valnému zhromaždeniu elektronickými prostriedkami. 

Nie je žiaduce, aby návrh zákona stanovoval povinnosti organizácie kolektívnej správy nad rámec smernice o kolektívnej správe v časti stanovovania kvóra pre ich rozhodovanie a tým znefunkčňoval jej vnútorné procesy. 

Takto naformulované ustanovenie je v priamom rozpore s požiadavkou na efektívny, riadny a hospodárny výkon kolektívnej správy. Valné zhromaždenie by v pomeroch Slovenskej republiky prakticky nikdy nebolo uznášaniaschopné, čím by došlo k zablokovaniu reálneho fungovania organizácie kolektívnej správy. 

Autorský zákon by nemal neprimerane zasahovať do súkromnoprávneho usporiadania združenia fyzických a právnických osôb. Nositeľom práv musí byť zachovaná autonómna vôľa pri určovaní podmienok pre činnosť valného zhromaždenia ako základného orgánu celej organizácie. 

Takto naformulovaný odsek 6 nie je v praxi vykonateľný. 

Návrh na zmenu: 

Vypustiť celý odsek 6 a 7 a možnosť výkonu práv členov organizácie kolektívnej správy vo vzťahu k valnému zhromaždeniu elektronickými prostriedkami navrhujeme zakotviť v inom vhodnom ustanovení v intenciách pravidiel stanovených smernicou o kolektívnej správe a tieto neodôvodnene neprekračovať. 

Ďalšie návrhy na zmenu: 
Pridať do § 173 nasledovné odseky: 

Ods.8 
Komentár: 

Povinná transpozícia čl. 8 ods. 6 Smernice o kolektívnej správe. 

Návrh znenia: 

(8) Valné zhromaždenie členov môže prostredníctvom uznesenia alebo ustanovenia v štatúte delegovať právomoci uvedené v odseku 3 písm. i), j), k) a l) orgánu kontroly. 

Ods. 9 
Komentár: 

Povinná transpozícia čl. 8 ods. 4 Smernice o kolektívnej správe. 

Návrh znenia: 

(9) V organizácii kolektívnej správy s dualistickým systémom valné zhromaždenie členov nerozhoduje o vymenovaní alebo odvolaní členov orgánu riadenia alebo o schvaľovaní ich odmien podľa odseku 3 písm. b), ak právomoc prijímať takéto rozhodnutia bolo delegované na orgán kontroly. 
 	Z 	ČA	K ods. 6 a 7 - Na základe transpozície smernice sa od OKS vyžaduje zavedenie možnosti pre členov OKS zúčastniť sa a hlasovať na valnom zhromaždení prostredníctvom elektronických prostriedkov.	
SOZA 	§ 117 
Ods. 2 
Komentár: 

Je potrebné brať do úvahy možný vznik nejasnej situácie v prípade, ak by identický zvukový záznam bol iniciovaný osobou odlišnou od osoby, ktorá zabezpečila jeho konečné vyhotovenie. 

Návrh na zmenu: 

Je potrebné spresniť definíciu napr. v zmysle § 75 českého autorského zákona (121/2000 Sb.) 
 	Z 	N	Predkladateľ nepredpokladá vznik takejto konfliktnej situácie vzhľadom na doterajšiu zrozumiteľnosť ustanovenia. 	
SOZA 	§ 127 
Ods. 3 
Komentár: 

Je potrebné brať do úvahy možný vznik nejasnej situácie v prípade, ak by identický audiovizuálny záznam bol iniciovaný osobou odlišnou od osoby, ktorá zabezpečila jeho konečné vyhotovenie. 

Návrh na zmenu: 

Je potrebné spresniť definíciu napr. v zmysle § 79 českého autorského zákona (121/2000 Sb.) 
 	Z 	N	Predkladateľ nepredpokladá vznik takejto konfliktnej situácie vzhľadom na doterajšiu zrozumiteľnosť ustanovenia.	
SOZA 	§ 111 
Komentár: 

Toto ustanovenie je v priamom rozpore s reálnou ochranou autorov a ďalších nositeľov práv, keďže ide o obchádzanie historicky zakotvenej právnej úpravy o neprevoditeľnosti práv. Priama prevoditeľnosť (osoba odlišná od pôvodného nositeľa práv tieto práva po prevode „vlastní“ a je ich nositeľom) alebo nepriama prevoditeľnosť, tzv. postúpiteľnosť (osoba odlišná od pôvodného nositeľa práv tieto práva po prevode síce formálne „nevlastní“ a nie je ich nositeľom, no reálne tieto práva vykonáva, čo v praxi znamená, že tejto osobe plynú ekonomické a iné úžitky mimo pôvodného nositeľa práv). 

Priama a nepriama prevoditeľnosť bola veľmi podrobne diskutovaná aj na zasadnutiach Dočasnej pracovnej skupiny na MKSR, pričom bola jednomyseľne a na základe podrobného odôvodnenia odmietnutá zástupcami nositeľov práv, organizáciami kolektívnej správy, zástupcami SKKD, ako aj samotnými autormi, ktorí boli priamo prítomní na rokovaniach. 

Je potrebné zdôrazniť, že spomedzi všetkých členov DPS majú najväčší a najširší mandát v otázke prevoditeľnosti práv práve organizácie kolektívnej správy, ktoré reprezentujú slovenských autorov, výkonných umelcov, režisérov, scenáristov, maliarov, choreografov, výrobcov záznamov ako aj milióny nositeľov práv z celého sveta, ktorých sa daná vec týka na území Slovenskej republiky. Akékoľvek názory prezentované OKS sú prezentáciou názorov samotných nositeľov práv, ktorí si volia svoje zastúpenie a názorovú reprezentáciu aj v DPS. 

Zavedenie priamej alebo nepriamej prevoditeľnosti práv, alebo výkonu práv v praxi znamená vykupovanie práv podnikateľským prostredím na jednoznačnú škodu pôvodných autorov a ďalších nositeľov práv. Zo zahraničnej skúsenosti je preukázateľne, že táto nová „možnosť a dispozičné právo pre nositeľov práv“ môže viesť k efektívnemu zbaveniu nositeľov práv akýchkoľvek ekonomických nárokov z ďalšieho zhodnocovania ich duševnej činnosti. 

Právny poriadok Slovenskej republiky musí byť tvorený tak, aby chránil záujmy a práva občanov, ktorí sú v bežnej realite obchodných vzťahov v slabšej pozícií. Tento princíp je zakotvený a používaný analogicky aj pri iných skupinách obyvateľstva, ako je napríklad spotrebiteľské právo. Zákon umožňuje zmluvnú voľnosť medzi chránenou osobou a podnikateľom, no prisudzuje tejto osobe špecifické postavenie, ktoré je opodstatnené. 

Už v súčasnosti existujú príklady z praxe, kedy podnikateľské subjekty obchádzajú platnú legislatívu a efektívne donucujú nositeľov práv podpisovať výhradné licencie na všetky spôsoby použitia na celé obdobie zákonnej ochrany. Inými slovami povedané, nositelia práv sú pod hrozbou odmietnutia zákazky nútení podpisovať reálne vzdanie sa akýchkoľvek ďalších ekonomických prospechov do konca svojho života a navyše ďalších 70 rokov po ich smrti. Takáto úprava poškodzuje aj oprávnených dedičov pôvodných nositeľov práv. 

Rovnako si dovoľujeme poukázať na možný procesný a administratívny chaos pri zavedení takéhoto ustanovenia do platnej legislatívy ako aj množstvo sporov o identifikáciu aktuálnych nositeľov práv, dovolávania sa relatívnej neplatnosti právnych úkonov, problémy pri dedičských konaniach a pod.. 

Zmluva o postúpení výkonu majetkových práv je v merite veci analogická s autorskoprávnou koncepciou droit de suite, popísanou v §35. V prípade droit de suite má autor diela právo na „dodatočnú“ odmenu, v dôvodovej správe pomenovanú ako „slušné vyrovnanie“ za ďalšie ekonomické zhodnocovanie jeho pôvodnej tvorby. Obdoba takéhoto dodatočného slušného vyrovnania a zachovanie ekonomickej svojbytnosti pôvodných nositeľov práv po postúpení ich majetkových práv však absentuje, ba sa priam potláča. 

Návrh na zmenu: 

Vypustenie celého ods. 3 z § 111 a vypustenie prevoditeľnosti práv alebo postúpiteľnosti ich výkonu z celého návrhu autorského zákona. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 100 
Komentár: Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Ods. 3 
(3) Zamestnávateľ môže právo výkonu majetkových práv autora postúpiť tretej osobe len s predchádzajúcim súhlasom autora, ak nie je dohodnuté inak. 

Ods. 5 
Komentár: 

Návrh ustanovenia obsahuje zásadný nedostatok, kedy zamestnávateľovi ukladá len povinnosť predložiť autorovi návrh na uzavretie dohody o dodatočnom vyrovnaní. Z uvedeného vyplýva možnosť predložiť návrh s jedným eurom. V navrhovanom ustanovení je opomenutá povinnosť primeranosti navrhovaného dodatočného vyrovnania. Ďalej zamestnávateľovi nevyplýva z daného ustanovenia ani povinnosť takúto dohodu uzavrieť, alebo čokoľvek vyplatiť autorovi, keďže svoju povinnosť si splnil aktom predloženia návrhu dohody. 

Návrh na zmenu: 

(5) Ak odmena autora vyplývajúca z právneho vzťahu podľa odseku 1 zjavne nezodpovedá finančnému prínosu dosiahnutému neskorším použitím zamestnaneckého diela zamestnávateľom, je zamestnávateľ povinný vyplatiť autorovi dodatočnú primeranú odmenu. 

Doplniť Ods. 8 v znení: 

Pokiaľ zamestnávateľ nevykonáva majetkové práva k zamestnaneckému dielu vôbec alebo ich vykonáva nedostatočne, má autor právo požadovať, aby mu zamestnávateľ udelil za obvyklých podmienok licenciu, pokiaľ neexistuje na strane zamestnávateľa závažný dôvod na odmietnutie udelenia takejto licencie. 
 	Z 	ČA	§ 100 ods. 5 bol na základe pripomienok iných subjektov úplne vypustený.	
SOZA 	§ 96 
Ods. 3 
Komentár: 

Ak zanikne právny vzťah t.j. zmluva na základe ktorej výrobca vykonáva majetkové práva autorov audiovizuálneho diela, nie je možné, aby bez ďalšieho vo výkone týchto práv pokračoval. 

Návrh na zmenu: 

(3) Zánikom právneho vzťahu podľa odseku 1 práva a povinnosti podľa odseku 2 zanikajú. 

Ods. 5 
Komentár: 

Je potrebné špecifikovať na základe akého právneho predpisu alebo smernice má byť obmedzené jedno zo základných majetkových práv autora v prospech producenta. 

Návrh na úpravu: 

Vypustenie celého §96 ods. 5 
 	Z 	ČA	Odsek 5 bol vypustený. 	
SOZA 	§ 91 
Komentár: 

Toto ustanovenie je v priamom rozpore s reálnou ochranou autorov a ďalších nositeľov práv, keďže ide o obchádzanie historicky zakotvenej právnej úpravy o neprevoditeľnosti práv. Priama prevoditeľnosť (osoba odlišná od pôvodného autora tieto práva po prevode „vlastní“ a je ich nositeľom) alebo nepriama prevoditeľnosť, tzv. postúpiteľnosť (osoba odlišná od pôvodného autora tieto práva po prevode síce formálne „nevlastní“ a nie je ich nositeľom, no reálne tieto práva vykonáva, čo v praxi znamená, že tejto osobe plynú ekonomické a iné úžitky mimo pôvodného nositeľa práv). 

Priama a nepriama prevoditeľnosť bola veľmi podrobne diskutovaná aj na zasadnutiach Dočasnej pracovnej skupiny na MKSR, pričom bola jednomyseľne a na základe podrobného odôvodnenia odmietnutá zástupcami nositeľov práv, organizáciami kolektívnej správy, zástupcami SKKD, ako aj samotnými autormi, ktorí boli priamo prítomní na rokovaniach. 

Je potrebné zdôrazniť, že spomedzi všetkých členov DPS majú preukázateľne najväčší a najširší mandát v otázke prevoditeľnosti práv práve organizácie kolektívnej správy, ktoré reprezentujú slovenských autorov, výkonných umelcov, režisérov, scenáristov, maliarov, choreografov, výrobcov záznamov ako aj milióny nositeľov práv z celého sveta, ktorých sa daná vec týka na území Slovenskej republiky. Akékoľvek názory prezentované OKS sú prezentáciou názorov samotných nositeľov práv, ktorí si volia svoje zastúpenie a názorovú reprezentáciu aj v DPS. 

Zavedenie priamej alebo nepriamej prevoditeľnosti práv, alebo výkonu práv v praxi znamená vykupovanie práv podnikateľským prostredím na jednoznačnú škodu pôvodných autorov a ďalších nositeľov práv. Zo zahraničnej skúsenosti je preukázateľne, že táto nová „možnosť a dispozičné právo pre nositeľov práv“ môže viesť k efektívnemu zbaveniu autorov akýchkoľvek ekonomických nárokov z ďalšieho zhodnocovania ich duševnej činnosti. 

Právny poriadok Slovenskej republiky musí byť tvorený tak, aby chránil záujmy a práva občanov, ktorí sú v bežnej realite obchodných vzťahov v slabšej pozícií. Tento princíp je zakotvený a používaný analogicky aj pri iných skupinách obyvateľstva, ako je napríklad spotrebiteľské právo. Zákon umožňuje zmluvnú voľnosť medzi chránenou osobou a podnikateľom, no prisudzuje tejto osobe špecifické postavenie, ktoré je opodstatnené. 

Už v súčasnosti existujú príklady z praxe, kedy podnikateľské subjekty obchádzajú platnú legislatívu a efektívne donucujú nositeľov práv podpisovať výhradné licencie na všetky spôsoby použitia na celé obdobie zákonnej ochrany. Inými slovami povedané, autori sú pod hrozbou odmietnutia zákazky nútení podpisovať reálne vzdanie sa akýchkoľvek ďalších ekonomických prospechov do konca svojho života a navyše ďalších 70 rokov po ich smrti. Takáto úprava poškodzuje aj oprávnených dedičov pôvodných nositeľov práv. 

Rovnako si dovoľujeme poukázať na možný procesný a administratívny chaos pri zavedení takéhoto ustanovenia do platnej legislatívy ako aj množstvo sporov o identifikáciu aktuálnych nositeľov práv, dovolávania sa relatívnej neplatnosti právnych úkonov, problémy pri dedičských konaniach a pod. . 

Zmluva o postúpení výkonu majetkových práv je v merite veci analogická s autorskoprávnou koncepciou droit de suite popísanou v §35. V prípade droit de suite má autor diela právo na „dodatočnú“ odmenu, v dôvodovej správe pomenovanú ako „slušné vyrovnanie“ za ďalšie ekonomické zhodnocovanie jeho pôvodnej tvorby. Obdoba takéhoto dodatočného slušného vyrovnania a zachovanie ekonomickej svojbytnosti pôvodných autorov po postúpení ich majetkových práv však v návrhu zákona absentuje. 

Návrh na zmenu: 

Vypustenie celého §91 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 90 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Ods. 3 
Návrh na zmenu: 

Zmluvu podľa odseku 1 možno uzatvoriť len ako nevýhradnú. Zmluva podľa odseku 1 musí mať písomnú formu; Písomná forma je zachovaná ak sa zmluva uzatvára prostredníctvom elektronických prostriedkov vrátane webového sídla organizácie kolektívnej správy za predpokladu, že nevzniká pochybnosť o obsahu zmluvy, totožnosti zmluvných strán a o prejave vôle zmluvných strán. Konanie nadobúdateľa licencie na základe zmluvy podľa odseku 1, z ktorého možno vyvodiť jeho súhlas s podmienkami takejto licencie, sa považuje za záväznú akceptáciu návrhu a platné uzatvorenie rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy. 

Ods. 8 
Komentár: 

Návrh zákona upravuje nad rámec smernice o kolektívnej správe monitorovanie použitia hudobných diel na základe zmluvy podľa § 90 ods. 1. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy monitoruje použitie hudobných diel na základe zmluvy podľa odseku 1 a vedie o tomto použití záznamy. 

Ods. 9 
Komentár: 

Transpozícia čl. 32 smernice o kolektívnej správe v návrhu zákona je príliš široká a neurčitá. 

Návrh na zmenu: 

Zmluvu podľa odseku 1 nemožno uzatvoriť na použitie hudobných diel súčasným nezmeneným a úplným vysielaním vlastných televíznych a rozhlasových programových služieb vysielateľa prostredníctvom internetu alebo sprístupňovaním záznamu vysielania prostredníctvom internetu, ktoré realizuje vysielateľ vo vzťahu k pôvodnému vysielaniu. 

Komentár k celému § 90: Je potrebné prečíslovať odseky, v aktuálnom návrhu zákona chýba ods. 4 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 89 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy môže s nadobúdateľom uzavrieť rozšírenú hromadnú licenčnú zmluvu len v prípade, ak je to vhodné na dosiahnutie účelu riadneho výkonu kolektívnej správy práv. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 156 
Ods. 3 
Komentár: 

Pridaný odkaz na štandardné sadzby nezávislého subjektu správy v zmysle čl. 2 ods. 4 a čl. 21 ods. 1 písm. c) Smernice o kolektívnej správe. 

Návrh na zmenu: 

Na nezávislý subjekt správy sa primerane vzťahujú ustanovenia§ 169, § 178 ods. 1 a 2, § 189, § 191 a § 192 písm. a), b),c), f), g) a h). 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 143 
Komentár: 

Návrh zákona sa odchyľuje od systematiky odkazov pri súvisiacich právach a vypúšťa primeranú aplikáciu § 102. Domnievame sa, že k tomu došlo chybou v písaní. 

Návrh na zmenu: 

Na vysielateľa a jeho vysielanie sa primerane vzťahujú ustanovenia § 4, § 7 a 8, § 10, § 14, § 17, § 26 až 28, § 30 až 34, § 36 ods. 1 a 4, § 38 ods. 1 až 6, § 65 až 71, § 101 až 103. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 158 
Ods. 1 písm. b) 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 
Návrh na zmenu: 

b) svoju hlavnú činnosť vykonáva bez účelu dosahovania zisku a 

Ods. 1 písm. c) bod 2. 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

2. iného štátu 
 	Z 	N	Ustanovenie predstavuje úplnú transpozíciu smernice  2014/26/EÚ.	
SOZA 	§ 163 
Ods. 2 
Komentár: 

viď komentár k § 174 ods. 4 

Ods. 2 písm. a) 
Návrh na zmenu: 

podmienky členstva v organizácii kolektívnej správy založené na objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritériách, vrátane podmienok výkonu práv podľa § 174 ods. 4 

Ods. 2 písm. b) 
Návrh na zmenu: 

vymedzenie právomocí orgánov organizácie kolektívnej správy a postupov pri ich výkone, 

Ods. 2 písm. e) 
Komentár: 

Smernica o kolektívnej správe nezakladá povinnosť uviesť podrobnosti o vytvorení fondu na podporu sociálnych, kultúrnych a vzdelávacích potrieb členom a nositeľom práv v štatúte. Takéto informácie môžu byť uvedené v osobitnom vnútornom predpise organizácie kolektívnej správy. 

Návrh na zmenu: 

Vypustiť § 163 ods.2 písm. e) 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 162 
Ods. 2 písm. d) 
Komentár: 

Je potrebné upraviť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu, keďže široká akceptácia novovznikajúcej organizácie kolektívnej správy v zahraničí je odôvodnenou požiadavkou a garanciou dodržiavanie medzinárodných štandardov pri jej následnej činnosti. 

Považujeme za dôvodné pripomenúť jednomyseľnú požiadavku zástupcov používateľov v rámci rokovaní DPS, ktorí jednohlasne žiadali sprísnenie podmienok pre vydávanie oprávnení na výkon kolektívnej správy, nakoľko väčší počet subjektov spôsobuje chaos a zásadné problémy na trhu a v aplikačnej praxi. 

Návrh na zmenu: 

d) písomný záväzok najmenej pätnásť zahraničných organizácií kolektívnej správy, ktoré sú podľa práva iného štátu oprávnené na jeho území vykonávať kolektívnu správu práv vo vzťahu k rovnakému odboru kolektívnej správy práv, že budú so žiadateľom vzájomne zastupovať nositeľov práv na území, na ktorom vykonávajú kolektívnu správu práv, ak bude žiadateľovi udelené oprávnenie. 

Ods. 2 písm. e) 
Komentár: 

Je potrebné upraviť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu, keďže široká akceptácia novovznikajúcej organizácie kolektívnej správy autormi v iných štátoch je odôvodnenou požiadavkou a garanciou reprezentácie nositeľov práv nielen zo štátu, v ktorom je organizácia kolektívnej správy usadená, čo napĺňa medzinárodný charakter ochrany autorských práv. 

Návrh na zmenu: 

e) menný zoznam minimálne 250 nositeľov práv z aspoň troch členských štátov, ktorí záväzne prejavili záujem o kolektívnu správu svojich práv žiadateľom s uvedením miesta trvalého pobytu a podpisu týchto nositeľov práv, 

Doplniť nový Ods. 2 písm. g) 
Komentár: 

Preukázanie potrebného personálneho substrátu na zabezpečenie výkonu správy práv je ďalšou dôležitou súčasťou podmienok, vďaka ktorým organizácia kolektívnej správy osvedčuje svoju reálnu schopnosť výkonu činnosti pri správe práv. 

Návrh na zmenu: 

g) kópie pracovných zmlúv najmenej desiatich zamestnancov žiadateľa, pri zachovaní pravidiel ochrany osobných údajov, čím preukáže dostatočné personálne zabezpečenie schopnosti riadneho výkonu kolektívnej správy s odbornou starostlivosťou. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované, boli zavedené prísnejšie pravidlá na preukázanie reprezentatívnosti vo vzťahu k zahraničným nositeľom práv žiadateľa o udelenie oprávnenia na výkon kolektívnej správy.	
SOZA 	§ 36 
Ods. 3 
Komentár: 

Toto ustanovenie je v priamom rozpore s reálnou ochranou autorov a ďalších nositeľov práv, keďže ide o obchádzanie historicky zakotvenej právnej úpravy o neprevoditeľnosti práv. Priama prevoditeľnosť (osoba odlišná od pôvodného autora tieto práva po prevode „vlastní“ a je ich nositeľom) alebo nepriama prevoditeľnosť, tzv. postúpiteľnosť (osoba odlišná od pôvodného autora tieto práva po prevode síce formálne „nevlastní“ a nie je ich nositeľom, no reálne tieto práva vykonáva, čo v praxi znamená, že tejto osobe plynú ekonomické a iné úžitky mimo pôvodného nositeľa práv). 

Priama a nepriama prevoditeľnosť bola veľmi podrobne diskutovaná aj na zasadnutiach Dočasnej pracovnej skupiny na MKSR, pričom bola jednomyseľne a na základe podrobného odôvodnenia odmietnutá zástupcami nositeľov práv, organizáciami kolektívnej správy, zástupcami SKKD, ako aj samotnými autormi, ktorí boli priamo prítomní na rokovaniach. 

Je potrebné zdôrazniť, že spomedzi všetkých členov DPS majú najväčší a najširší mandát v otázke prevoditeľnosti práv práve organizácie kolektívnej správy, ktoré reprezentujú slovenských autorov, výkonných umelcov, režisérov, scenáristov, maliarov, choreografov, výrobcov záznamov ako aj milióny nositeľov práv z celého sveta, ktorých sa daná vec týka na území Slovenskej republiky. Akékoľvek názory prezentované OKS sú prezentáciou názorov samotných nositeľov práv, ktorí si volia svoje zastúpenie a názorovú reprezentáciu aj v DPS. 

Zavedenie priamej alebo nepriamej prevoditeľnosti práv, alebo výkonu práv v praxi znamená vykupovanie práv podnikateľským prostredím na jednoznačnú škodu pôvodných autorov a ďalších nositeľov práv. Zo zahraničnej skúsenosti je preukázateľne, že táto nová „možnosť a dispozičné právo pre nositeľov práv“ môže viesť k efektívnemu zbaveniu autorov akýchkoľvek ekonomických nárokov z ďalšieho zhodnocovania ich duševnej činnosti. 

Právny poriadok Slovenskej republiky musí byť tvorený tak, aby chránil záujmy a práva občanov, ktorí sú v bežnej realite obchodných vzťahov v slabšej pozícií. Tento princíp je zakotvený a používaný analogicky aj pri iných skupinách obyvateľstva, ako je napríklad spotrebiteľské právo. Zákon umožňuje zmluvnú voľnosť medzi chránenou osobou a podnikateľom, no prisudzuje tejto osobe špecifické postavenie, ktoré je opodstatnené. 

Už v súčasnosti existujú príklady z praxe, kedy podnikateľské subjekty obchádzajú platnú legislatívu a efektívne donucujú nositeľov práv podpisovať výhradné licencie na všetky spôsoby použitia na celé obdobie zákonnej ochrany. Inými slovami povedané, autori sú pod hrozbou odmietnutia zákazky nútení podpisovať reálne vzdanie sa akýchkoľvek ďalších ekonomických prospechov do konca svojho života a navyše ďalších 70 rokov po ich smrti. Takáto úprava poškodzuje aj oprávnených dedičov pôvodných nositeľov práv. 

Rovnako si dovoľujeme poukázať na možný procesný a administratívny chaos pri zavedení takéhoto ustanovenia do platnej legislatívy ako aj množstvo sporov o identifikáciu aktuálnych nositeľov práv, dovolávania sa relatívnej neplatnosti právnych úkonov, problémy pri dedičských konaniach a pod.. 

Zmluva o postúpení výkonu majetkových práv je v merite veci analogická s princípom droit de suite popísaný v §35. V prípade droit de suite má autor diela právo na „dodatočnú“ odmenu, v dôvodovej správe pomenovanú ako „slušné vyrovnanie“ za ďalšie ekonomické zhodnocovanie jeho pôvodnej tvorby. Obdoba takéhoto dodatočného slušného vyrovnania a zachovanie ekonomickej svojbytnosti pôvodných autorov po postúpení ich majetkových práv však absentuje, ba sa priam potláča. 

Návrh na zmenu: 

Vypustenie celého ods. 3 z § 36 a vypustenie prevoditeľnosti práv alebo postúpiteľnosti ich výkonu z celého návrhu autorského zákona. 

Ods. 4 
Komentár: 

Je potrebné sprehľadniť navrhovanú úpravu, keďže z navrhovaného znenia je možné odvodiť, že dediť majetkové práva budú výlučne dedičia po poslednom žijúcom spoluautorovi. 

Návrh na zmenu: 

Majetkové práva sú predmetom dedičstva. Majetkové práva k spoluautorskému dielu sa stávajú predmetom dedičstva oprávnených dedičov po všetkých spoluautoroch až po smrti posledného žijúceho spoluautora. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 41 
Ods. 1 
Komentár: 

Je potrebné vylúčiť akúkoľvek pochybnosť pri aplikácii daného ustanovenia. 

Návrh na zmenu: 

(1) Za použitie podľa § 42 až 46 a § 50 až 64 nevzniká povinnosť uhradiť autorovi odmenu, ak nie je v príslušnom ustanovení uvedené inak. 

Ods. 2 
Komentár: 

Je zodpovedajúce povahe danej problematiky, aby sa tak dôležitá úprava autorského zákona, ako sú náhrady odmien nenachádzala v podzákonnom predpise, ktorý je navyše jednoduchšie meniť a teda môže podliehať nežiaducemu lobingu dotknutých subjektov. Viď. Návrh ustanovenia § 49. 

Návrh na zmenu: 

Za použitie podľa § 47 a 48 vzniká povinnosť uhradiť autorovi náhradu odmeny. Minimálnu výšku náhrady odmeny ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo. 
 	Z 	ČA		
SOZA 	§ 42 
Komentár: 

Je potrebné vypustiť možnosť citovať celé dielo. Výnimku zo smernice nemožno neodôvodnene rozširovať nad prípustný rámec, navyše treba zohľadňovať aj aplikačnú prax aktuálneho autorského zákona č. 618/2003. 

Ods. 1 
Návrh na zmenu: 

Do autorského práva nezasahuje osoba, ktorá bez súhlasu autora pri vyhotovení rozmnoženiny, verejnom prenose, sprístupňovaní verejnosti, verejnom rozširovaní predajom alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva cituje krátku časť diela 
a) na účel recenzie alebo kritiky tohto diela, 
b) na vyučovací účel, 
c) na vedeckovýskumný účel, alebo 
d) na umelecký účel. 

Ods. 2 
Návrh na zmenu: 

Použitie krátkej časti diela podľa odseku 1 musí byť v súlade s dobrými mravmi, nesmie byť v rozpore s bežným využitím diela a nesmie neodôvodnene zasahovať do právom chránených záujmov autora a jeho rozsah nesmie presiahnuť rámec odôvodnený účelom citácie. 
 	Z 	N	Smernica 2001/29/ES neobsahuje žiadne obmedzenia, pokiaľ ide o citovanie celého diela, pokiaľ je to v súlade s trojkrokovým testom.	
SOZA 	§ 43 
Komentár: 

Problematika karikatúr a paródií bola podrobne diskutovaná na Dočasnej pracovnej skupine, pričom bolo jasne a fakticky zdôvodnené, prečo musí byť zakotvený nárok pôvodného autora na dodatočné „slušné vyrovnanie“, analogicky k §35 v zmysle autorskoprávnej koncepcie „droite de suite“. V mnohých prípadoch v praxi paródia diela, najmä hudobného alebo filmového, vygeneruje značný ekonomický prospech, ktorý by však bez pôvodného diela vôbec nevznikol. Z toho titulu by mal autor pôvodného, „podkladového“ diela, byť zainteresovaný do akéhokoľvek majetkového prospechu takejto karikatúry alebo paródie. 

V zmysle definície pojmu pastiš z dôvodovej správy ako „umeleckého dielo, ktoré napodobňuje alebo nadväzuje na štýl alebo charakter iného diela.“ a súčasne pri „nemožnosti“ uvedenia mena pôvodného autora alebo pseudonymu v zmysle ustanovenia § 40 ods. 2, nie je zrejmý rozdiel medzi pastišom a plagiátom. 

Návrh na zmenu: 

Je potrebné zakomponovať do návrhu zákona nárok autora na dodatočnú odmenu analogicky k §35 v zmysle autorskoprávnej koncepcie „droite de suite“. 
 	Z 	N	Smernica 2001/29/ES neukladá povinnosť zaviesť pri tejto výnimke povinnosť uhradiť odmenu, ani to nie je pri tejto výnimke obvyklé.	
SOZA 	§ 44 
Ods. 2. 
Komentár: 

Je potrebné sprecizovať znenie navrhovaného ustanovenia, aby v praxi nemohla nastať kolízia výkladu, kedy by sa osoba, ktorá by inak zasahovala do autorského práva zaznamenaním a následným verejným prenosom značnej časti hudobného koncertu alebo filmu, odvolávala, že takýmto konaním len informuje o aktuálnych udalostiach, čo sa kde hralo a podobne. 

Ods. 3 
Komentár: 

Navrhované ustanovenie je v rozpore s aplikačnou praxou a súčasným znením autorského zákona, keďže v zmysle ustanovenia § 7 ods. 1 písm. b.) je predmetom autorského práva aj prednáška. Podľa navrhovaného ustanovenia by verejne prezentovaná prednáška (čo je z podstaty veci takmer každá prednáška) nebola chránená pred osobami, ktoré by prevádzkovali napríklad platené internetové portály odvolávajúc sa na právo na informácie. 

Návrh na zmenu: 

Ak je zámerom ponechať súčasné znenie návrhu zákona, je minimálne potrebné mať rovnakú exkludovaciu textáciu ako v ods. 1 s dovetkom, „..., ak takéto použitie nie je výslovne nositeľom práv vylúčené.“ 
 	Z 	N	Navrhované znenie § 44 je v súlade podmienkami smernica 2001/29/ES a nerozlišuje medzi platenými hromadnými informačnými prostriedkami a inými.	
SOZA 	§ 47 
Komentár: 

V dôvodovej správe je uvedené, že „Použitím pre súkromnú potrebu sa rozumie použitie rozmnoženiny oprávnene zverejneného diela v okruhu osôb, ktoré sú spojené príbuzenskými alebo spoločenskými vzťahmi.“ 

Výnimka vyhotovovania rozmnoženiny by mala slúžiť výlučne pre osobnú súkromnú potrebu jednotlivca, to jest pre toho, kto túto rozmnoženinu pre seba vytvára. 

S definíciou uvedenou v dôvodovej správe nemôžeme súhlasiť, keďže je nesprávna a má potenciál spôsobiť značný výkladový chaos. Použitie pre súkromnú potrebu nemá ani nemá mať nič spoločné so spoločenskými vzťahmi osoby, ktorá dielo používa. 

Návrh na zmenu: 

Vypustenie vety „Použitím pre súkromnú potrebu sa rozumie použitie rozmnoženiny oprávnene zverejneného diela v okruhu osôb, ktoré sú spojené príbuzenskými alebo spoločenskými vzťahmi.“ z dôvodovej správy. 

(1) Rozmnoženinu zverejneného diela môže fyzická osoba vyhotoviť bez súhlasu autora pre svoju osobnú potrebu a na účel, ktorý nie je priamo ani nepriamo obchodný a to v rozsahu, ktorý nie je v rozpore s bežným využitím diela; za také použitie nevzniká povinnosť uhradiť autorovi odmenu. 

(2) Ustanovenia odseku 1 sa nevzťahujú na 

a) architektonické dielo vo forme projektovej dokumentácie stavby alebo konštrukcie stavby, 
b) celé literárne dielo ani na jeho podstatnú časť, 
c) celé kartografické dielo ani na jeho podstatnú časť, 
d) hudobné dielo zaznamenané v písomnej podobe, 
e) počítačový program, ak nie je ustanovené inak, 
f) databázu v elektronickej forme. 

(3) Autor diela, ktorého rozmnoženinu možno vyhotoviť podľa odseku 1, má právo na náhradu odmeny. 
 	Z 	N	Smernica 2001/29/ES výslovne uvádza „private use“ – súkromné použitie, doterajší výklad smerom k pojmu osobný účel bol zužujúci. Dôvodová správa spresňuje, že ide aj o osoby spojené príbuzenskými alebo spoločenskými vzťahmi. Smernica pri tejto výnimke neobsahuje žiadne obmedzenia druhov diel. 	
SOZA 	§ 48 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

(1) Rozmnoženinu zverejneného diela prenesením tohto diela na papier alebo na podobný podklad prostredníctvom reprografického zariadenia, alebo iného technického zariadenia umožňujúceho rozmnožovanie môže fyzická osoba pre svoju osobnú potrebu, alebo právnická osoba pre svoju vlastnú vnútornú potrebu, a to výhradne pre nekomerčné účely, vyhotoviť alebo dať si vyhotoviť bez súhlasu autora, a to v rozsahu, ktorý nie je v rozpore s bežným využitím diela; túto rozmnoženinu možno verejne rozširovať predajom alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva, a to v rozsahu, ktorý nie je v rozpore s bežným využitím diela. Za tieto použitia nevzniká povinnosť uhradiť autorovi odmenu. 

(2) Ustanovenia odseku 1 sa nevzťahujú na 

a) architektonické dielo vo forme projektovej dokumentácie stavby alebo konštrukcie stavby, 
b) celé literárne dielo ani na jeho podstatnú časť, 
c) celé kartografické dielo ani na jeho podstatnú časť, 
d) hudobné dielo zaznamenané v písomnej podobe, 
e) počítačový program, ak nie je ustanovené inak, 
f) databázu v elektronickej forme. 

(3) Autor diela, ktorého rozmnoženinu možno vyhotoviť a verejne rozširovať podľa odseku 1, má právo na náhradu odmeny. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované. 	
SOZA 	§ 49 
Komentár: 

V rozpore so závermi diskusie Dočasnej pracovnej skupiny došlo k vypusteniu aktuálne platnej povinnosti uhrádzať náhrady odmeny za nenahraté nosiče, ktoré sa zvyčajne používajú na rozmnožovanie predmetov ochrany pre súkromnú potrebu. Takéto vypustenie neodôvodnene poškodzuje značnú časť občanov Slovenskej republiky a EÚ, fyzické a právnické osoby ako nositeľov práv. Povinnosť uhrádzať náhrady odmien za nosiče je zakotvená takmer vo všetkých štátoch EÚ. Počas rokovaní DPS ani v dôvodovej správe neboli uvedené argumenty alebo odôvodnenie na zrušenie tohto princípu, ktorý je v plnom súlade s medzinárodnými štandardmi. 

Návrh na zmenu: 

(1) Náhradu odmeny podľa § 47 ods. 3 prostredníctvom organizácie kolektívnej správy 
uhradí za 

a) nenahratý nosič záznamu, ktorý sa môže použiť alebo sa zvyčajne používa na rozmnožovanie podľa odseku 1, jeho výrobca, príjemca z členského štátu (ďalej len "príjemca"), dovozca z tretej krajiny (ďalej len "dovozca") alebo iná osoba, ktorá ho umiestni na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, vrátane predaja cez internet, a to vo výške 6 % z predajnej ceny alebo z dovoznej ceny takéhoto nosiča alebo prijatej hodnoty takéhoto tovaru; minimálne však sumu stanovenú osobitným právnym predpisom v zmysle § 41 ods. 2. 
b) prístroj, ktorý sa môže použiť alebo sa zvyčajne používa na vyhotovovanie rozmnoženín zvukových alebo zvukovo-obrazových záznamov jeho výrobca, príjemca, dovozca alebo iná osoba, ktorá ho umiestni na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, vrátane predaja cez internet, a to vo výške 3 % z predajnej ceny alebo z dovoznej ceny takéhoto prístroja alebo prijatej hodnoty takéhoto tovaru; minimálne však sumu stanovenú osobitným právnym predpisom v zmysle § 41 ods. 2. 
c) nosič podľa písmena a) alebo prístroj podľa písmena b) jeho predajca, odosielateľ alebo dopravca vtedy, ak príslušnej organizácii kolektívnej správy neoznámi bez zbytočného odkladu na jej písomnú výzvu všetky údaje potrebné na presné určenie výrobcu, príjemcu, dovozcu alebo inej osoby, ktorá taký nosič, prístroj alebo zariadenie umiestnila na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, vrátane predaja cez internet, a to v rovnakej výške akú by hradil výrobca, príjemca, dovozca alebo iná osoba, ktorá ho umiestni na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, vrátane predaja cez internet; minimálne však sumu stanovenú osobitným právnym predpisom v zmysle § 41 ods. 2. 

(2) Náhradu odmeny podľa § 48 ods. 3 prostredníctvom organizácie kolektívnej správy uhradí za 

a) reprografické alebo iné technické zariadenie, ktoré sa môže použiť alebo sa zvyčajne používa na vyhotovovanie rozmnoženín diela jeho výrobca, príjemca, dovozca alebo iná osoba, ktorá ho umiestni na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, vrátane predaja cez internet, a to vo výške 3 % z predajnej ceny alebo z dovoznej ceny takéhoto zariadenia alebo prijatej hodnoty takéhoto tovaru; ak je reprografické zariadenie súčasťou veci, náhrada odmeny sa uhrádza z pomernej časti predajnej ceny alebo dovoznej ceny tejto veci; minimálne však sumu stanovenú osobitným právnym predpisom v zmysle § 41 ods. 2. 
b) rozmnožovacie služby poskytované odplatne ich poskytovateľ, a to vo výške 3 % z celkových príjmov za tieto služby, 
c) zariadenie podľa písmena a) jeho predajca, odosielateľ alebo dopravca vtedy, ak príslušnej organizácii kolektívnej správy neoznámi bez zbytočného odkladu na jej písomnú výzvu všetky údaje potrebné na presné určenie výrobcu, príjemcu, dovozcu alebo inej osoby, ktorá taký nosič, prístroj alebo zariadenie umiestnila na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, vrátane predaja cez internet, a to v rovnakej výške akú by hradil výrobca, príjemca, dovozca alebo iná osoba, ktorá ho umiestni na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike, vrátane predaja cez internet; minimálne však sumu stanovenú osobitným právnym predpisom v zmysle § 41 ods. 2. 

(3) Minimálnu výšku sumy náhrady odmeny za nosič alebo prístroj podľa § 49 ods. 1 ako aj za zariadenie podľa § 49 ods. 2 určuje osobitný právny predpis v zmysle § 41 ods. 2 (poznámka pod čiarou - Predpis nižšej právnej sily vydávaný MKSR, napríklad vyhláška aktualizovaná vždy k 1.1. príslušného kalendárneho roka. Autorský zákon by mal zakotviť existenciu Rokovacieho Výboru pozostávajúceho zo zástupcov nositeľov práv resp. OKS a zástupcov príslušných priemyselných odvetví s rovnakým pomerom zastúpenia a hlasovacími právami vo Výbore. Výboru by mal predsedať nezávislý tajomník zvolený Ministrom Kultúry. Rokovací Výbor by mal za úlohu v priebehu roka stanoviť, resp. aktualizovať sadzby stanovené podzákonným predpisom v zmysle vyššie uvedeného. V prípade nedosiahnutia väčšinovej zhody pri hlasovaní by rozhodoval hlas odovzdaný tajomníkom Výboru. Rokovací Výbor by sa pri svojom rozhodovaní mal opierať o analýzu trhu vrátane medzinárodnej komparácie. Analýza trhu by bola v zmysle zákona vypracovaná každoročne na základe zadania príslušného tajomníka Rokovacieho Výboru a mala by obsahovať predovšetkým štvrťročné výkazy o prvom predaji nosičov, prístrojov alebo zariadení pri ich dovoze alebo príjme : počet kusov, jednotková cena, výška náhrady odmeny uhradená organizáciám kolektívnej správy a iné.). 

(4) Náhrada odmeny podľa § 49 ods. 1 písm. a) až c) a § 49 ods. 2 písm. a) a c) sa uhrádza príslušnej organizácii kolektívnej správy pri prvom predaji nosiča, prístroja alebo zariadenia alebo pri jeho dovoze, príjme alebo inom prvom umiestnení na trh v Slovenskej republike na účely predaja, vrátane predaja cez internet, a to štvrťročne do konca prvého mesiaca kalendárneho štvrťroka nasledujúceho po štvrťroku, kedy nastala táto skutočnosť. Pri nesplnení tejto povinnosti ani v dodatočnej lehote určenej príslušnou organizáciou kolektívnej správy sa sadzba náhrady odmeny zvyšuje na dvojnásobok. 

(5) Náhrada odmeny podľa § 49 ods. 2 písm. b) sa uhrádza príslušnej organizácii kolektívnej správy počas poskytovania rozmnožovacích služieb za odplatu, a to štvrťročne do konca prvého mesiaca kalendárneho štvrťroka nasledujúceho po štvrťroku, kedy nastala táto skutočnosť 

(6) Náhrada odmeny sa neuhrádza za nosič alebo prístroj podľa § 49 ods. 1 alebo zariadenie podľa § 49 ods. 2, ktoré sa na preukázané účely ďalšieho predaja vyváža do tretích krajín alebo odosiela do členského štátu. Náhrada odmeny sa neuhrádza ani za nosič, prístroj alebo zariadenie, ktoré sa použije výhradne a preukázateľne pre osobnú potrebu dovozcu alebo príjemcu. 

(7) Povinné osoby podľa § 49 ods. 1 a § 49 ods. 2 predkladajú príslušnej organizácii kolektívnej správy informácie o druhu, počte a dovoznej cene alebo predajnej cene dovezených, prijatých, predaných alebo inak umiestnených nosičov, prístrojov alebo zariadení na účely predaja prvýkrát na trhu v Slovenskej republike alebo údaje o celkových príjmoch za rozmnožovacie služby, vrátane predaja cez internet, a to štvrťročne do desiateho dňa prvého mesiaca nasledujúceho kalendárneho štvrťroka; pri nesplnení tejto povinnosti ani v dodatočnej lehote určenej príslušnou organizáciou kolektívnej správy sa sadzba náhrady odmeny zvyšuje na dvojnásobok. Sadzba náhrady odmeny sa zvyšuje na dvojnásobok aj v prípade, že bude zistený záporný rozdiel medzi výškou náhrad odmien podľa predložených informácií a správnou výškou náhrad odmien. 

(8) Povinné osoby podľa § 49 ods. 1 a § 49 ods. 2 bez zbytočného odkladu predkladajú príslušnej organizácii kolektívnej správy informácie o druhu, počte, mieste určenia a dovoznej cene, vývoznej cene alebo predajnej cene tovaru podľa § 49 ods. 1 písm. a) a b) a § 49 ods. 2 písm. a), ktoré na účely ďalšieho predaja vyvážajú do tretích krajín alebo odosielajú do členského štátu, a to najneskôr do desiateho dňa mesiaca nasledujúceho po štvrťroku, v ktorom nastala takáto skutočnosť. 

(9) Ustanoveniami § 47 ods. 1 a § 48 ods. 1 nie sú dotknuté ustanovenia tohto zákona o ochrane opatrení na zabránenie neoprávnenému vyhotoveniu rozmnoženiny diela, ako aj inému neoprávnenému konaniu (§ 65 až 71). 

(10) Nosičom, prístrojom a zariadením v zmysle § 47 až 49 je akýkoľvek nosič, prístroj a zariadenie, ktoré: 
a) je schopné vyhotovovať rozmnoženiny diela, podieľať sa na ich vyhotovovaní alebo ďalšom rozmnožovaní, 
b) je schopné ukladať rozmnoženiny diela alebo ich časti 
c) je schopné podieľať sa na ukladaní rozmnoženín diela alebo ich častí alebo 
d) je možné využiť pre ukladanie rozmnoženín diela, 

či už osobitne alebo ako súčasť veci, reťazca alebo systému nosičov, prístrojov alebo zariadení alebo vecí, ktorých je súčasťou. 

(11) Reprografické alebo iné technické zariadenie v zmysle § 47 až 49 je zariadenie, ktoré využíva na zhotovovanie rozmnoženín elektromagnetické žiarenie alebo zhotovuje rozmnoženiny iným spôsobom. 

(12) Rozmnožovacími službami poskytovanými odplatne alebo bezodplatne sú služby rozmnožovania prostredníctvom reprografického zariadenia alebo iného technického zariadenia umožňujúceho rozmnožovanie, najmä tlač, kopírovanie a skenovanie. 

 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
SOZA 	§ 50 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Do autorského práva nezasahuje osoba, ktorá bez súhlasu autora použije vyhotovením rozmnoženiny, verejným prenosom, sprístupňovaním verejnosti oprávnene zverejnené dielo na účel ukážky pri výučbe alebo pri vedeckom výskume, pri ktorom nedochádza k majetkovému alebo nemajetkovému prospechu. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
SOZA 	§ 51 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Do autorského práva nezasahuje výchovno-vzdelávacia inštitúcia a jej člen, ktorý bez súhlasu autora použije vyhotovením rozmnoženiny, verejným prenosom, sprístupňovaním verejnosti, verejným rozširovaním predajom alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva oprávnene zverejnené dielo pre účel školského predstavenia usporiadaného touto výchovno-vzdelávacou inštitúciou, ktorého účel nie je priamo ani nepriamo obchodný. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
SOZA 	§ 53 
Komentár: 

Návrh zákona uvádza typy použitia diel a príležitosti, na ktoré sa výnimka má vzťahovať nad rámec smernice o informačnej spoločnosti. Smernica nehovorí ani o občianskych obradoch aj vo forme osláv, ale hovorí výhradne len „o použití počas náboženských obradov alebo oficiálnych osláv organizovaných štátnym orgánom.“ Tak isto bol v návrhu neodôvodnene vypustený prvok bezplatnosti. 

V žiadnom právnom predpise záväznom pre Slovenskú republiku nie je orgán verejnej správy definovaný ako beneficient tejto výnimky. Nie je možné, aby územná alebo záujmová samospráva bezdôvodne používala súkromný majetok občanov bezodplatne, zatiaľ čo všetky ostatné súčasti oficiálnych obradov a slávností podliehajú odplate (napr. náklady na technické zabezpečenie podujatia, ozvučenie, osvetlenie, honoráre pre výkonných umelcov, a podobne). 

Návrh na zmenu: 

Do autorského práva nezasahuje osoba, ktorá bez súhlasu autora použije vyhotovením rozmnoženiny, verejným prenosom, sprístupňovaním verejnosti, verejným rozširovaním predajom alebo inou formou prevodu vlastníckeho práva oprávnene zverejnené dielo, ak sa takéto použitie uskutočňuje pre účel bezplatného náboženského obradu alebo oficiálnych osláv organizovaných štátnym orgánom. 
 	Z 	ČA	Smernica 2001/29/ES neustanovuje podmienku bezodplatnosti obradov a osláv, čo v praxi ani nie je realizovateľné, nakoľko za aj obrady ako svadby a pohreby sa  uhrádza správny alebo cirkevný poplatok, čiže nie sú prísne vzato bezplatné.	
SOZA 	§ 56 
Komentár: 

V ustanoveniach § 28 nie je upravený a právne ošetrený prípad, kedy prevádzkovateľ digitálnej služby sprístupní bezodplatne na obmedzený čas konečnému konzumentovi chránený obsah s možnosťou dočasného bezodplatného používania služby, a teda aj chráneného obsahu, aby ho motivoval na konverziu na platiaceho konzumenta a užívateľa služby. 

Príklad: 

Audio-video digitálny archív, kde si je možné prenajať prístup k chráneným dielam za 5 eur mesačne, no prevádzkovateľ promuje službu prístupom počas prvých 30 dní zdarma. Otázka teda je, na aký typ použitia by mal prevádzkovať služby získať licenciu od autora. Ustanovenie § 56 by malo reflektovať zmenu navrhnutú v § 28. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
SOZA 	§ 63 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Do autorského práva nezasahuje osoba, ktorá bez súhlasu autora použije vyhotovením rozmnoženiny, verejným prenosom, sprístupňovaním verejnosti oprávnene zverejnené dielo prostredníctvom technického zariadenia na účel opravy alebo predvedenia tohto zariadenia. To sa nevzťahuje na predvedenie diel zariadeniami vystavenými v prevádzke. 
 	Z 	N	Účel pripomienky sa dosiahol dovetkom „na účel opravy alebo ukážky funkčnosti a vlastností tohto zariadenia“.	
SOZA 	§ 65 
Ods. 1 písm. d) 
Komentár: 

Je potrebné z dôvodu efektívnejšej ochrany nositeľov práv doplniť nižšie uvedené subjekty. 

Návrh na zmenu: 

d) poskytnutia informácií o pôvode rozmnoženiny diela alebo napodobeniny diela, o spôsobe a rozsahu jej použitia a o službách porušujúcich právo autora vrátane 
1. údajov najmä o vlastníkovi, vydavateľovi, výrobcovi, distributérovi, dodávateľovi, prijímateľovi, odosielateľovi, vývozcovi alebo predajcovi rozmnoženiny diela alebo napodobeniny diela alebo o poskytovateľovi služieb, 
2. údajov najmä o vydanom, vyrobenom, dodanom, poskytnutom, prijatom, odoslanom, vyvezenom alebo objednanom množstve alebo cene rozmnoženiny diela, napodobeniny diela alebo služby, 

Ods. 1 písm. e) 
Komentár: 

Vymazaný odkaz na osobitnými právny predpis v bode 1 z dôvodu efektívnej ochrany nositeľov práv pri použití právnej úpravy bez bližšej špecifikácie. 

Návrh na zmenu: 

e) poskytnutia informácií o sprístupňovaní diela verejnosti spôsobom porušujúcim právo autora vrátane 
1. údajov o poskytovateľoch a používateľoch elektronických komunikačných služieb a služieb poskytujúcich obsah, 
2. údajov o rozsahu použitia diela, 
3. údajov o akomkoľvek priamom alebo nepriamom majetkovom prospechu súvisiacom s takýmto porušením. 

Ods. 2 písm. c) 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

(2) Informácie podľa odseku 1 písm. d) a e) je povinná poskytnúť aj osoba, ktorá 
c) poskytuje alebo prevádzkuje služby využívané pri porušovaní práv autora, 

Ods. 2 písm. d) 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

d) bola označená osobou uvedenou v písmenách a) až c) ako osoba zúčastnená na výrobe, spracovaní alebo distribúcii rozmnoženiny diela, napodobeniny diela, na poskytovaní alebo prevádzkovaní služieb porušujúcich právo autora alebo na sprístupňovaní diela verejnosti spôsobom porušujúcim právo autora. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 66 
Komentár: 

Prvá veta § 66 odkazuje na §65 ods. 2 a 3 pričom ods. 3 sa v návrhu zákona nenachádza. 	Z 	A		
SOZA 	§ 67 
Komentár: 

Je potrebné, aby bol v návrhu zákona bližšie špecifikovaný okruh oprávnených osôb, predovšetkým príslušných právnických osôb združujúcich autorov. 	Z 	A		
SOZA 	§ 68 
Komentár: 

Je potrebné z dôvodu efektívnejšej ochrany nositeľov práv doplniť nižšie uvedené. 

Návrh na zmenu: 

(1) Autor alebo osoba podľa § 66 má právo na účel zistenia údajov rozhodujúcich na uplatnenie práv vyplývajúcich z tohto zákona požiadať colné, finančné a daňové orgány o informácie o obsahu a rozsahu dovozu, príjmu, výrobe alebo inom spôsobe umiestnenia tovaru na trh a ústredný orgán štátnej správy pre oblasť štátnej štatistiky o informácie o dovoze, príjme, výrobe alebo inom spôsobe umiestnenia tovaru na trh, ktorý je a) rozmnoženinou jeho diela alebo b) zariadením na vyhotovenie rozmnoženiny diela alebo jeho súčiastkou v zmysle §49 ods. 10 c) nenahratým nosičom záznamu, ktorý sa môže použiť alebo sa obvykle používa na rozmnožovanie diela v zmysle §49 ods. 10. 

(2) Autor alebo osoba podľa § 66 má právo nahliadať do colných, finančných, účtovných a daňových dokladov a databáz, aby zistil, či dovoz, príjem, výroba alebo iným spôsob umiestnenia tohto tovaru na trh alebo na použitie na území Slovenskej republiky je oprávnený podľa tohto zákona, alebo aby zistil údaje rozhodujúce na uplatnenie práv vyplývajúcich z tohto zákona. 

(3) Organizácia kolektívnej správy má právo požiadať príslušné štátne orgány o sprístupnenie neverejných informácií v elektronickej forme o dovoze, vývoze, prijatí a odoslaní tovarov zo systému INTRASTAT* vrátane údajov, ktoré sú svojou podstatou alebo ich kombináciou schopné identifikovať určitú osobu, aby zistila údaje rozhodujúce na uplatnenie práv vyplývajúcich z tohto zákona. (odkaz na osobitný predpis obsahujúci definíciu INTRASTATU - § 25a ods. 2 zákona č. 540/2001 Z.z. o štátnej štatistike, Čl. 8 a 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 638/2004 z 31. marca 2004 o štatistike Spoločenstva o obchodovaní s tovarom medzi členskými štátmi a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 3330/91 (Mimoriadne vydanie Ú.v. EÚ, kap. 2/zv. 16; Ú.v. EÚ L 102, 7.4.2004) v znení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 222/2009 z 11. marca 2009 (Ú.v. EÚ L 87, 31.3.2009), čl. 5 a 13 nariadenia Komisie (ES) č. 1982/2004 z 18. novembra 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 638/2004 o štatistike Spoločenstva o obchodovaní s tovarom medzi členskými štátmi a rušia sa nariadenia Komisie (ES) č. 1901/2000 a (EHS) č. 3590/92 (Ú.v. EÚ L 343, 19.11.2004) v znení nariadenia Komisie (ES) č. 1915/2005 z 24. novembra 2005 (Ú.v. EÚ L 307, 25.11.2005), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 zo 6. mája 2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1172/95 (Ú.v. EÚ L 152, 16.6.2009), nariadenie (ES) č. 223/2009, zákon č. 199/2004 Z.z. Colný zákon a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a § 8 ods. 3 písm. m) a § 9 ods. 3 písm. s) zákona č. 652/2004 Z.z. o orgánoch štátnej správy v colníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov.) 

(4) Ustanovenia odsekov 1 a 2 platia primerane aj pri odoslaní a vývoze. 

(5) Organizácia kolektívnej správy je povinná zachovať mlčanlivosť o všetkých informáciách získaných podľa §68 a nesmie ich využiť na iný účel ako na riadny výkon kolektívnej správy. 
 	Z 	ČA	Prístup k informáciám o konkrétnom subjekte z databázy Intrastat nie je možný. K týmto informáciám majú prístup len oprávnené osoby a to výlučne na štatistický účel.	
SOZA 	§ 73 
Ods. 2 
Komentár: 

Nie je možné vzdať sa vopred svojich práv, vylúčenie licencie podľa § 81 je v rozpore s princípmi Občianskeho zákonníka. 

Návrh na zmenu: 

Vypustenie dovetku za bodkočiarkou. 
(2) Autor nemôže udeliť nadobúdateľovi licenciu na spôsob použitia diela, ktorý nie je v čase uzavretia licenčnej zmluvy známy. 
 	Z 	ČA	V časti o verejných licenciách bola upravená táto možnosť, len ak je autorom uvedená výslovne. 	
SOZA 	§ 76 
Ad Ods. 2 a 3 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

Ods. 2 
(2) Ak je odmena dohodnutá v závislosti od príjmov alebo výnosov z využitia licencie, nadobúdateľ je povinný umožniť autorovi kontrolu svojej kompletnej účtovnej evidencie alebo akejkoľvek inej dokumentácie potrebnej na zistenie odmeny. Ak v takomto prípade nadobúdateľ poskytne autorovi informácie označené nadobúdateľom ako dôverné, nesmie autor tieto informácie prezradiť tretej osobe ani ich použiť pre seba v rozpore s účelom, na ktorý sa mu poskytli. 

Ods. 3 
(3) Ak je odmena dohodnutá v závislosti od príjmov alebo výnosov z využitia licencie, nadobúdateľ je povinný predkladať autorovi najmenej raz ročne informáciu o príjmoch alebo výnosoch z využitia licencie osobitne za každý spôsob použitia diela a zároveň je povinný poskytnúť autorovi aj vyúčtovanie odmeny, ak sa nedohodli inak. 

Ods. 5 
Komentár: 

Z aplikačnej praxe a dlhodobej skúsenosti s plnením tejto povinnosti nadobúdateľmi licencie je potrebné zakotviť sankciu za porušenie tejto povinnosti, bez ktorej sa autor nemá ako domôcť svojich práv, resp. skontrolovať správnosť príslušného plnenia. Návrh ustanovenia analogicky reflektuje model predkladateľa zákona v §179 ods. 2. 

Návrh na zmenu: 

(5) Ak nadobúdateľ licencie nesplní povinnosť v zmysle ods. 2, je autor alebo organizácia kolektívnej správy práv oprávnená uplatniť zmluvnú pokutu vo výške dvojnásobku zmluvne dohodnutej odmeny. Uplatnením zmluvnej pokuty nezaniká nárok náhradu škody. 

Ods. 6 
Návrh na zmenu: 

(6) Ak nadobúdateľ licencie získal zmluvou súhlas na použitie diela a za udelený súhlas zaplatil odmenu, nevyužitie udeleného súhlasu na použitie diela nezakladá nárok nadobúdateľa na vrátenie odmeny. 
 	Z 	ČA	Zabezpečenie informačného nároku navyše aj nárokom na zaplatenie škody nijako neposilňuje postavenie autora, keďže si oba nároky musí nakoniec uplatniť na súde.	
SOZA 	§ 81 
Ods. 1 
Komentár: 

Nie je možné akceptovať, aby bolo zákonom obmedzené dispozičné právo z vlastným majetkom. Zakotvenie absolútnej neodvolateľnosti ponuky udelenia licencie autorom, nie je v súlade s Občianskym zákonníkom. 

Návrh na zmenu: 

Úprava druhej vety „Na neodvolateľnosť ponuky sa primerane použijú ustanovenia osobitného predpisu (odkaz na § 43a ods. 4 a 43b ods. 1 Občianskeho zákonníka)“ alebo vypustenie druhej vety ako takej. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 82 
Ods. 1 
Komentár: 

Požiadavka na dedičov, aby preukázali úmysel zosnulého autora odstúpiť od zmluvy alebo jeho presvedčenie tak urobiť, je v praxi neuskutočniteľná vzhľadom na to, že úkon obsahujúci odstúpenie od zmluvy urobený zosnulým autorom alebo presvedčenie odstúpiť od zmluvy v zmysle princípov Občianskeho zákonníka zanikne. 

Návrh na zmenu: 

Úprava v zmysle vyššie uvedeného. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 84 
Komentár: 

V dôvodovej správe je uvedené, že „Pri uzatvorení kolektívnej licenčnej zmluvy platí, že používatelia predmetov ochrany, ktorí nie sú združení v právnickej osobe, nesmú byť diskriminovaní a mať rozdielne podmienky ako sú podmienky kolektívnej licenčnej zmluvy (napr. na používateľov predmetov ochrany združených v právnickej osobe by sa nemali uplatňovať osobitné zľavy a pod.) Pri kolektívnej licenčnej zmluve sa predpokladá primerané použitie všeobecných ustanovení o licenčnej zmluve.“ Takéto odôvodnenie alebo tvrdenie tým pádom popiera zmysel kolektívnej zmluvy a v praxi eliminuje dopyt po tomto zmluvnom inštitúte ako aj jeho reálne uzatváranie. Zároveň popiera a potláča overenú aplikačnú prax v štátoch EÚ. Právnická osoba združujúca používateľov nemá tým pádom žiaden dôvod preberať na seba záväzky, povinnosti a náklady bez akéhokoľvek protiplnenia, napríklad vo forme dodatočnej zľavy oproti štandardnému sadzobníku, a to najmä z dôvodu šetrenia administratívnych, organizačných a personálnych nákladov na všetkých stranách. Rovnako jednotliví používatelia nie sú motivovaní združovať sa, a tým pádom zefektívňovať vlastný prístup k predmetom ochrany na jednej strane a pomáhať zefektívňovať výkon kolektívnej správy na druhej strane. Judikatúra SDEÚ taktiež potvrdzuje možnosť diferenciácie sadzieb kolektívneho správcu podľa objektívnych kritérií. V takomto prípade nejde o diskrimináciu. Rovnako je potrebné mať na zreteli, že organizácie kolektívnej správy sú súkromnoprávne subjekty, ktoré len vykonávajú majetkové práva nositeľov práv podľa ich vlastných pokynov, t.j. právny predpis nemôže navrhovaným spôsobom zasahovať do dispozičného práva s vlastným majetkom fyzických a právnických osôb a zmluvnej slobody v súkromnoprávnych vzťahoch pokiaľ sú v súlade so súťažným právom EÚ ako aj so zásadami ochrany hospodárskej súťaže. 

Ods. 2 
Návrh na zmenu: 

(2) Z kolektívnej licenčnej zmluvy vznikajú práva a povinnosti priamo jednotlivému členovi právnickej osoby podľa odseku 1 od okamihu, keď s ňou písomne prejaví súhlas voči právnickej osobe. Právnická osoba podľa prvej vety je povinná bezodkladne o tom písomne informovať organizáciu kolektívnej správy. 

Návrh na zmenu: 

Doplnenie ustanovenia ods. 5 
(5) Organizácia kolektívnej správy môže uzatvoriť kolektívnu licenčnú zmluvu s právnickou osobou, ktorá združuje používateľov predmetov ochrany, s odlišnými podmienkami ako platia pre licenčnú alebo hromadnú licenčnú zmluvu na základe objektívnych dôvodov. 
 	Z 	ČA	K doplnenie odseku 5 – Odôvodňovať možnosť uzatvorenia kolektívnej licenčnej zmluvy s odlišnými podmienkami na základe objektívnych dôvodov bez ich konkrétnej špecifikácie by mohlo viesť k zneužívaniu tohto ustanovenia. 	
SOZA 	§ 85 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Ods. 1 
Návrh na zmenu: 

Hromadnou licenčnou zmluvou môže udeliť organizácia kolektívnej správy nadobúdateľovi súhlas na použitie viacerých predmetov ochrany nositeľov práv zastupovaných podľa § 177, ku ktorým vykonáva správu majetkových práv. 

Ods.2 
Návrh na zmenu: 

Hromadnú licenčnú zmluvu možno uzatvoriť len ako nevýhradnú. Hromadná licenčná zmluva musí mať písomnú formu; Písomná forma je zachovaná ak sa hromadná licenčná zmluva uzatvára prostredníctvom elektronických prostriedkov vrátane webového sídla organizácie kolektívnej správy za predpokladu, že nevzniká pochybnosť o obsahu zmluvy, totožnosti zmluvných strán a o prejave vôle zmluvných strán. Konanie nadobúdateľa licencie na základe zmluvy podľa odseku 1, z ktorého možno vyvodiť jeho súhlas s podmienkami takejto licencie, sa považuje za záväznú akceptáciu návrhu a platné uzatvorenie hromadnej licenčnej zmluvy. 

Ods. 3 
Komentár: 

Nie je možné bez ďalšieho zakotviť do zákona povinnosť vydania potvrdenia so „špecifikáciou predmetov ochrany, ktoré sú predmetom licencie“ z objektívnych dôvodov, ktoré je možné demonštrovať na príklade hudobných diel. Organizácie kolektívnej správy práv SOZA spravuje majetkové práva na základe domácich a recipročných zmlúv k niekoľkým miliónom hudobných diel, ktoré sú evidované v chránenej databáze striktne súkromnoprávnej povahy. Predmetom licencie je udelenie súhlasu na použitie celého zastupovaného repertoáru, neposkytuje sa licencia k jednotlivým dielam. 

V prípade vyžadovania takéhoto výpisu by bolo ekonomicky neúnosné pre organizáciu kolektívnej správy realizovať takéto požiadavku v papierovej forme a v prípade digitálnej formy treba mať na pamäti práva k databázam ako aj reálne obmedzenia dostupných dátových formátov, ktoré sú dostupné pre nadobúdateľa licencie. MS Excel má kapacitu približne 256.000 riadkov, teda v ňom nie je možné zobraziť ani časť takéhoto výpisu. 

Systém kolektívnej správy práv funguje na globálnom princípe v zmysle recipročných zmlúv uzatvorených medzi organizáciami kolektívnej správy. Predmetom zmluvy, napr. v prípade hudobných diel, je niekoľko miliónov rôznych kusov skladieb. Reálny stav údajov ku kompletnému portfóliu zastupovaných diel, ktoré sú predmetom zmluvy, sa tak mení doslova každú minútu a len ťažko môže niektorá z organizácií kolektívnej správy potvrdiť, že ho vie presne určiť. 

Je potrebné zosúladiť dané ustanovenie s § 86 ods. 5 

Návrh na zmenu: 

(3) Ak bola hromadná licenčná zmluva uzavretá prostredníctvom elektronických prostriedkov, organizácia kolektívnej správy je povinná nadobúdateľovi vydať na jeho žiadosť písomné potvrdenie o uzavretí hromadnej licenčnej zmluvy, ktoré musí obsahovať špecifikáciu alebo druhové určenie predmetov ochrany, ktoré sú predmetom licencie a údaje podľa § 25 ods. 1 a 3 a § 73 až 76. Ak sa právo podľa prvej vety neuplatní v lehote 15 dní od uzavretia hromadnej licenčnej zmluvy, nárok na vydanie tohto potvrdenia zaniká. Ak druhá zmluvná strana potvrdenie podľa prvej vety nevydá do 15 dní od dôjdenia žiadosti na vydanie potvrdenia, platí, že k uzavretiu zmluvy nedošlo. 

Ods. 5 
Komentár: 

Navrhujeme vypustiť celé ustanovenie z nasledovných dôvodov: 
• Neexistencia žiadneho takéhoto ustanovenia v žiadnej smernici ani inom záväznom právnom predpise 
• Popretie princípu, mechanizmu, zmyslu a účelu inštitútu hromadnej licenčnej zmluvy 
• Popretie dlhoročnej aplikačnej praxe a tradície 
• Popretie funkčného modelu kolektívnej správy práv a udeľovania kolektívneho a hromadného súhlasu na použitie predmetov ochrany 
• Nemožnosť oceniť jednotlivé dielo iným subjektom ako autorom samotným 
• Nemožnosť stanoviť sadzobník organizácie kolektívnej správy práv pre individuálne dielo. Napríklad SOZA spravuje práva k miliónom hudobných diel s textom alebo bez textu. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 86 
Komentár: 

Je potrebné prepracovať systém rozšírených hromadných licenčných zmlúv, a to v dvoch možnostiach: a) Ministerstvo kultúry SR bude udeľovať oprávnenie na udeľovanie rozšírených hromadných licenčných zmlúv na základe zákonom stanovených kritérií b) len silné a reprezentatívne organizácie kolektívne správy budú môcť uzatvárať tento typ nadštandardných licenčných zmlúv, a teda ak budú reprezentovať najväčší a dostatočne reprezentatívny počet nositeľov práv v určitej skupine a zároveň ako organizácia vyberie v predošlom kalendárnom roku relevantnú výšku odmeny (minimálne 2,5 milióna EUR bez DPH). 

Je potrebné zdôrazniť, že samotní zástupcovia používateľov, ako potenciálnych nadobúdateľov rozšírených hromadných zmlúv, sa jasne a jednohlasne zhodli na rokovaniach DPS, že chcú mať za partnerov len silné, transparentné a jasne etablované organizácie kolektívnej správy. Inými slovami povedané jednu organizáciu kolektívnej správy pre príslušný predmet ochrany a odbor kolektívnej správy práv. 

Ods. 4 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

(4) Rozšírenú hromadnú licenčnú zmluvu možno uzatvoriť len ako nevýhradnú. Rozšírená hromadná licenčná zmluva musí mať písomnú formu; Písomná forma je zachovaná ak sa rozšírená hromadná licenčná zmluva uzatvára prostredníctvom elektronických prostriedkov vrátane webového sídla organizácie kolektívnej správy za predpokladu, že nevzniká pochybnosť o obsahu zmluvy, totožnosti zmluvných strán a o prejave vôle zmluvných strán. Konanie nadobúdateľa licencie na základe zmluvy podľa odseku 1, z ktorého možno vyvodiť jeho súhlas s podmienkami takejto licencie, sa považuje za záväznú akceptáciu návrhu a platné uzatvorenie rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy. 

Ods. 7 
Komentár: 

Je potrebné spresniť znenie ustanovenia v zmysle nižšie uvedeného návrhu. 

Návrh na zmenu: 

(7) Rozšírenú hromadnú licenčnú zmluvu uzatvára organizácia kolektívnej správy s nadobúdateľom na dobu maximálne jedného roka. Doba trvania rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy sa predlžuje vždy o ďalší rok, ak 
a) niektorá zo zmluvných strán písomne, najneskôr mesiac pred koncom doby trvania rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy, neprejavila vôľu túto zmluvu ukončiť alebo 
b) organizácia kolektívnej správy neprestala počas doby trvania rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy spĺňať podmienku podľa odseku 1. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované. Posudzuje sa reprezentatívnosť OKS na základe najväčšieho počtu priamo zastupovaných domácich a zahraničných nositeľov práv na území SR. 	
SOZA 	§ 87 
Komentár: 

Je potrebné doplniť ustanovenia odseku 2, keďže tieto ďalej špecifikujú podmienky udelenia rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy organizáciou kolektívnej správy. 

Návrh na zmenu: 
Pridať nový ods. 2 

Organizácia kolektívnej správy môže rozšírenou hromadnou licenčnou zmluvou poskytnúť súhlas na použitie predmetov ochrany nadobúdateľovi v zmysle §25 ods. 1 a 3, ktorý používa alebo môže používať veľké množstvo predmetov ochrany a zároveň objektívne nemôže vopred určiť, ktoré predmety ochrany budú použité. 
 	Z 	ČA	Úzke charakterizovanie prípadov, v ktorých je možné využiť rozšírenú hromadnú licenciu, je pre tento inštitút základným znakom.	
SOZA 	§ 88 
Komentár: 

Celý § 88 vo svojej podstate paradoxne popiera zmysel inštitútu rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy, keďže jej princípom je legálny alebo faktický monopol jednej organizácie kolektívnej správy pre príslušný predmet ochrany a odbor kolektívnej správy práv, ktorá splní zákonom stanovené podmienky. V prípade, že by mohla nastať nevyvrátiteľná právna domnienka, resp. fikcia o vylúčení akéhokoľvek repertoáru alebo súboru predmetov ochrany akýmkoľvek kolektívnym orgánom z udeľovanej rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy, sa celý inštitút tohto zmluvného typu vo svojej podstate znefunkčňuje, čo má okamžitý následok, najmä vo forme narušenia právnej istoty nadobúdateľa licencie. 

Návrh na zmenu: 

Vypustenie celého § 88 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 1 
Komentár: 

Vypadlo zakotvenie expressis verbis, že celý zákon má takú funkciu, „aby boli chránené práva a oprávnené záujmy autora,...“. 

Návrh na zmenu: 

Tento zákon upravuje vzťahy, ktoré vznikajú v súvislosti s vytvorením a použitím umeleckého diela, vedeckého diela alebo umeleckého výkonu, s výrobou a použitím zvukového záznamu, audiovizuálneho záznamu, vysielania a v súvislosti s vytvorením alebo zhotovením a použitím databázy a so správou práv podľa tohto zákona, tak, aby boli chránené práva a oprávnené záujmy autora a ostatných nositeľov práv. 	Z 	A		
SOZA 	§ 2 
Komentár: 

Pôsobnosť zákona bola výrazne zjednodušená a zovšeobecnená, vypadla ochrana diel podľa štátneho občianstva plus záznamy atď. 

Návrh na zmenu: 

Bez pripomienok 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 5 
Písm. e) 
Komentár: 

Vágne a nepresne zadefinovaná výnimka bez definície, čo sa pre účely Autorského zákona považuje za “veci verejné”. 

Návrh na zmenu: 

Spresnenie a zadefinovanie pojmu, alebo odkaz na osobitný zákon. 

Písm. g) 
Komentár: 

Toto ustanovenie, jeho duch a podstata, nie je zakotvené v žiadnom záväznom medzinárodnom predpise alebo predpise Európskej únie. Nie je rovnako zakotvené medzi možnými výnimkami z účinných smerníc a nariadení platných v EÚ pre oblasť ochrany autorských práv. 

Ďalej obmedzuje slobodnú duševnú činnosť autorov. Popiera práva stoviek občanov Slovenskej republiky, ktoré desiatky rokov tvorili, adaptovali, upravovali, aranžovali a inak spracovávali voľné diela patriace do kategórie tradičnej slovenskej ľudovej kultúry a folklóru. 

Podstatou autorskej kompozície je štrukturálne jadro, uzlový tematický základ, jeho prolongácia, rozvedenie, tektonika - vnútorná výstavba umeleckého diela. Upravovatelia/spracovatelia využívajú štrukturálne jadro tematického materiálu tradičnej ľudovej kultúry a folklóru, svojou tvorivou kompozičnou činnosťou vytvárajú jeho prolongáciu, rozvedenie, tektoniku. Ťažisko ich kompozičnej práce sa teda nachádza v uvedených zložkách autorskej tvorby, ktorými tvorivo rozvíjajú štrukturálne jadro hudobného materiálu tradičnej ľudovej kultúry a folklóru. V národnom kontexte by navrhované znenie poškodzovalo domácich nositeľov práv ako aj národné umelecké telesá. Autorom, rozvíjajúcim kultúrne dedičstvo ľudovej tvorby by bola odňatá ochrana na všetky ich novovytvorené hudobné, scénické, choreografické, divadelné a iné diela. 

Ustanovenie je naformulované neurčito a nesystémovo, kedy návrh autorského zákona nedefinuje pojem „folkór“, čo vo vykonávacej praxi spôsobí môže spôsobiť výkladové problémy a právnu neistotu. V prostredí Slovenskej republiky toto spôsobí veľké množstvo žiadostí o výklad, potrebu rozhodnutia v množstve sporných vecí, zaťažujúc štátny rozpočet. 

Je potrebné si uvedomiť, že takto naformulované ustanovenie je aj v rozpore s medzinárodnou vykonávacou praxou, kedy je bežné a legislatívne umožnené v rámci autorsko – právnej ochrany tradičnú ľudovú kultúru spracúvať do nových hudobných diel, choreografií, literárnych a iných diel (viď. autorské zákony členských krajín EÚ, napr. Maďarsko, Česká republika, Chorvátsko, Grécko a iné). 

V oblasti hudobnej tvorby bol historicky vytvorený samostatný a etablovaný žáner „World music“, ktorý pramení práve z tradičnej ľudovej kultúry z celého sveta. Autori, ktorí tvoria v tomto žánri po celom svete by teda nemali svoje predmety ochrany chránené aj na území Slovenskej republiky, čím by mohlo dôjsť k zásadným komplikáciám aj zahranično-právnym dopadom vrátane dopadov na Slovenskú republiku ako takú. 

Samotná existencia takéhoto ustanovenia, ktoré nemá žiadnu vecnú, právnu, historickú ani medzinárodnú oporu preukázateľne znefunkční zmysel existencie významných častí autorského zákona, čo je možné uviesť na príklade fungovania kolektívnej správy: 
Ročne sa v Slovenskej republike uskutoční viac ako 100.000 verejných kultúrnych podujatí. Nie je možné reálne skontrolovať organizáciami kolektívnej správy ani štátnou správou dodržiavanie ustanovení autorského zákona všetkými usporiadateľmi. Je na mieste zachovanie súčasného mechanizmu spočívajúceho v kombinácii notifikačnej a dokazovacej povinnosti usporiadateľov v zmysle ustanovenia § 81 ods. 6 autorského zákona. 

Ak by došlo k prijatiu navrhovaného ustanovenia, existuje reálne odôvodnený predpoklad, že špecifické skupiny používateľov, by napriek použitiu predmetov ochrany skresľovali tieto fakty a predkladali zoznamy použitých diel výlučne podľa tohto ustanovenia s označením „folklór podľa § 5 písm. g)“, čím by došlo k poškodeniu nositeľov práv k predmetom ochrany. Uvedené vychádza z reálnych skúseností organizácií kolektívnej správy pri prísnejšom (aktuálnom) znení autorského zákona, kedy sú chránené diela vychádzajúce z folklóru označeného ako nechránené hudobné diela. 

V zmysle vyššie uvedeného, sa v praxi vyskytujú prípady, boli zo strany usporiadateľov verejných kultúrnych podujatí predkladané organizáciám kolektívnej správy totožné zoznamy predvedených hudobných diel v totožnom poradí a totožnej dĺžke s označením „folklór“ len s vymenenou hlavičkou identifikácie usporiadateľa. 

Toto ustanovenie je aj v rozpore s ustanovením § 9 návrhu autorského zákona, ktoré rovnako ako predchádzajúce znenia autorského zákona priznáva ochranu novovzniknutým dielam, ktoré vznikli tvorivým spracovaním, adaptáciou, alebo prekladom iných diel, vrátane diel voľných, a teda aj diel pochádzajúcich z tradičnej kultúry a folklóru. 

Existuje nesúlad medzi odôvodnením tohto ustanovenia a jeho formuláciou, kedy sa v Dôvodovej správe uvádza „Ak by však išlo o nové dielo, ktoré by bolo len inšpirované pôvodným dielom tradičnej ľudovej kultúry a folklóru, ale samotné by spĺňalo pojmové znaky diela, najmä znak tvorivosti a jedinečnosti, takéto dielo je chránené autorským právom.“ Toto tvrdenie je však pri navrhovanej formulácií v paragrafovom znení nevykonateľné, keďže je generálne stanovené, že akýkoľvek odvodený výtvor z diela tradičnej ľudovej kultúry a folklóru nie je predmetom ochrany slovenského autorského zákona. Dôsledkom tohto stavu je rozpor medzi navrhovaným znením ustanovenia a zámerom tejto právnej úpravy prezentovanej v Dôvodovej správe, ako aj medzinárodnými štandardmi ochrany autorských práv, teda aj spracovaných, adaptovaných a obdobných diel. 

Navyše návrh zákona si odporuje, kedy v § 104 ods. 1 ustanovuje, že umelecký výkon diela tradičnej ľudovej kultúry a folklóru je chránený, pričom generálne vo všeobecných pravidlách autorského zákona v § 5 stanovuje, že folklór nie je predmetom autorského práva. V praxi by to teda znamenalo diskrimináciu upravovateľa, aranžéra, choreografa a iných autorov voči výkonnému umelcovi a ďalším nositeľom práv. Predmetná právna úprava paradoxne priznáva ochranu umeleckému výkonu folklóru, pričom samotný folklór nie je dielom v zmysle autorskoprávnej ochrany. 

Dovoľujeme si upozorniť na riziko možného nesúladu tohto ustanovenia s ustanovením § 15 ods. 2 ako aj § 34 ústavného zákona č. 23/1991 ktorým sa uvádza Listina základných práv a slobôd ako ústavný zákon Federálneho zhromaždenia Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky v platnom znení, ktoré stanovujú, že „sloboda vedeckého bádania a umeleckej tvorby je zaručená“ a „práva na výsledky tvorivej duševnej činnosti sú chránené zákonom“ ako aj riziko napadnutia textu navrhovaného Autorského zákona na Ústavnom súde SR oprávnenými osobami, riziko budúceho uplatňovania si svojich základných ľudských práv, resp. ich porušovania, občanmi SR voči Slovenskej republike na Európskom súde pre ľudské práva ako aj iných inštanciách. 

Návrh na zmenu: 

Vypustenie celého písmena g) (keďže nechránený folklór spadá pod voľné dielo) 
 	Z 	ČA	Ponechalo sa, že za predmet autorského práva sa nepovažuje iba dielo tradičnej ľudovej kultúry. 	
SOZA 	§ 11 
Komentár: 

Keďže v mnohých prípadoch vznikajú alebo môžu vzniknúť osobám, majiteľom alebo disponentom informačných zdrojov, vyhovujúcim žiadostiam o preverenie ich databáz v otázke dôsledného vyhľadávania, v zmysle prílohy č. 2, dodatočné náklady na takúto činnosť, mali by mať nárok na náhradu účelne vynaložených nákladov, čo pripúšťa aj smernica o osirelých a obchodne nedostupných dielach. 

Návrh na zmenu: 

Doplnenie ods. 2 v znení: 

Dôsledné vyhľadávanie podľa odseku 1 je získavanie informácií v dobrej viere na základe žiadostí o sprístupnenie informácií, ku ktorým nemá priamy prístup, z informačných zdrojov podľa prílohy č. 2 pre kategóriu diel uvedených v prílohe č. 2 na účely určenia, či je dané dielo osirelým dielom. Dôsledné vyhľadávanie sa vykonáva 

a) na území členského štátu Európskej únie (ďalej len „členský štát“) alebo zmluvného štátu Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „zmluvný štát“), v ktorom bolo dielo prvýkrát vydané alebo ak nebolo vydané, prvýkrát odvysielané, 

b) na území členského štátu alebo zmluvného štátu, v ktorom má výrobca originálu audiovizuálneho diela obvyklý pobyt alebo sídlo, 

c) na území členského štátu alebo zmluvného štátu, v ktorom je usadená osoba, ktorá so súhlasom autora umožnila prístup verejnosti k tomuto dielu, ak ide o nevydané dielo alebo neodvysielané dielo podľa odseku 3, 

d) v iných štátoch, ako sú štáty podľa písmena a) až c), ak existujú skutočnosti preukazujúce, že informácie o autoroch možno nájsť v týchto iných štátoch. 

Doplnenie ods. 9 v znení: 

9) Majitelia informačných zdrojov v zmysle prílohy č. 2 alebo osoby oprávnené s nimi disponovať majú právo na náhradu účelne vynaložených nákladov, ktoré vznikli pri plnení povinností v súvislosti s dôsledným vyhľadávaním podľa ods. 1) a 2). 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 14 
Odsek 2 
Komentár: 

Je potrebné doplniť a označiť rozhodujúci časový moment pre určenie autora, aby nevznikala dodatočná právna neistota. Rovnako nie je možné naplniť univerzálnu textáciu, keďže meno fyzickej osoby nemôže byť vyjadrené napr. na hudobnom diele. 

Odsek 3 
Komentár: 

Zosúladené s vypustením inštitútu postúpenia výkonu majetkových práv. 

Návrh na zmenu: 

Ustanovenia tohto zákona o autorovi sa vzťahujú okrem autora aj na jeho dedičov alebo na osobu, ktorá je nadobúdateľom výhradnej licencie podľa § 77 ods. 2 v rozsahu nadobudnutej výhradnej licencie, alebo na osobu, ktorá vykonáva majetkové práva autora na základe tohto zákona (§ 96 ods. 1, § 100, § 101 ods. 4) (ďalej len „nositeľ práv“), ak z ich povahy nevyplýva iné. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 15 
Komentár: 

V prípade, že autor anonymného alebo pseudonymného diela má záujem na utajení svojej skutočnej totožnosti, sú toto povinné akceptovať i tretie osoby, ktorým je totožnosť autora anonymného alebo pseudonymného diela známa. 

Návrh na zmenu: 

Doplniť Ods. 3: Totožnosť autora anonymného alebo pseudonymného diela podľa tohto zákona nie je dovolené prezradiť alebo zverejniť bez súhlasu autora. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 27 
Komentár: 

Spresnenie návrhu ustanovenia v súlade s dôvodovou správou k návrhu zákona. 

Návrh na zmenu: 

Doplniť Ods. 3:Právo autora udeliť súhlas na verejné rozširovanie originálu alebo rozmnoženiny diela podľa odseku 1 zaniká pre územie členského štátu alebo zmluvného štátu prvým oprávneným predajom alebo iným prevodom vlastníckeho práva k originálu alebo rozmnoženine diela na území členského štátu alebo zmluvného štátu, a to pre originál alebo rozmnoženinu diela, ktorá bola predmetom tohto predaja alebo iného prevodu vlastníckeho práva. Právo autora podľa vety prvej tohto odseku nezaniká vo vzťahu k verejnému rozširovaniu digitálnej rozmnoženiny diela. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 28 
Komentár: 

V ustanoveniach tohto paragrafu nie je upravený a právne ošetrený prípad, kedy prevádzkovateľ digitálnej služby sprístupní bezodplatne na obmedzený čas konečnému konzumentovi chránený obsah s možnosťou dočasného bezodplatného používania služby, a teda aj chráneného obsahu, aby ho motivoval na konverziu na platiaceho konzumenta a užívateľa služby. 

Príklad: 

Audio-video digitálny archív, kde si je možné prenajať prístup k chráneným dielam za 5 eur mesačne, no prevádzkovateľ promuje službu prístupom počas prvých 30 dní zdarma. Otázka teda je, na aký typ použitia by mal prevádzkovať služby získať licenciu od autora. 

Návrh na zmenu: 

Je potrebné presne transponovať smernicu o nájomnom a výpožičnom práve (čl. 1 ods. 2), keďže aktuálne znenie je nesprávne a blokuje aplikačnú prax viď príklad. 

„Nájmom sa rozumie sprístupnenie diela na použitie na časovo obmedzené obdobie na účely priameho alebo nepriameho hospodárskeho alebo obchodného prospechu.“ 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 31 
Ods. 1 
Komentár: 

Pre zachovanie právnej istoty a odstránenie historických problémov z praxe je potrebné ponechať kľúčovú časť textácie z aktuálneho autorského zákona. 

Návrh na zmenu: 

Verejný prenos diela je šírenie, predvedenie alebo iné verejné uvedenie diela akýmikoľvek technickými prostriedkami po drôte alebo bezdrôtovo tak, že toto dielo môžu vnímať osoby na miestach, kde by ho bez tohto prenosu vnímať nemohli; verejným prenosom nie je nájom alebo vypožičanie digitálnej rozmnoženiny diela. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 32 
Komentár: 

Doplnenie znenia odseku za účelom predchádzania výkladovej núdze pri kombinácii osoby uskutočňujúcej vysielanie a osoby zabezpečujúcej pre túto osobu vysielanie po technickej stránke pod vedením pôvodného vysielateľa a na jeho zodpovednosť v zmysle predchádzajúcej zákonnej úpravy (§ 5 ods. 21 platného AZ). 

Návrh na zmenu: 

Doplniť na záver vety odkaz na definíciu elektronickej komunikačnej siete podľa ustanovenia § 2 ods. zákona č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov. (v ďalšom paragrafe to už je). 

Vysielanie diela je verejný prenos diela uskutočňovaný fyzickou osobou alebo právnickou osobou najmä v rámci jej programovej služby 7) tak, že tento verejný prenos môže byť prijímaný verejnosťou prostredníctvom elektronickej komunikačnej siete, a to aj v prípade, ak ho technicky zabezpečuje iná osoba na pokyn pôvodného vysielateľa a na jeho zodpovednosť vrátane verejného prenosu pomocou satelitu alebo družice. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované. 	
SOZA 	§ 33 
Ods. 2 
Komentár: 

Z dôvodu historickej skúsenosti s problémami praxe navrhujeme jednoznačne technologicky zadefinovať káblovú retransmisiu, a to aj v súlade s pojmovými znakmi Elektronickej komunikačnej siete podľa ustanovenia § 2 ods. zákona č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov. 

Návrh na zmenu: 

Káblová retransmisia diela je súčasný, nezmenený a úplný verejný prenos vysielaného diela, uskutočnený inou osobou, ako je vysielateľ tak, že tento verejný prenos môže byť prijímaný verejnosťou prostredníctvom káblového, mikrovlnného alebo iného elektromagnetického systému. Retransmisia prostredníctvom satelitu alebo družice sa považuje za káblovú retransmisiu. 

Ods. 3 
Komentár: 

Spresnenie znenia zákona tak, aby boli pokryté akékoľvek situácie, ktoré môžu nastať v tejto oblasti, predovšetkým praktický problém s nadväzujúcim umožnením prístupu k vysielaniu, kedy vysielateľ vysiela iba distribučnej spoločnosti, ktorá nie je verejnosťou a táto spoločnosť sama vysielanie distribuuje verejnosti na vlastnú zodpovednosť za účelom priameho alebo nepriameho majetkového prospechu 

Návrhu na zmenu: 

Pre účely tohto zákona sa za retransmisiu považuje umožnenie prístupu k súčasnému, nezmenenému a úplnému vysielaniu pôvodného vysielateľa inou osobou ako pôvodným vysielateľom na vlastnú zodpovednosť a priamy alebo nepriamy majetkový prospech, tak, že toto vysielanie môže byť prijímané verejnosťou prostredníctvom elektronickej komunikačnej siete. 
 	Z 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované.	
SOZA 	§ 195 
ods. 8 
Komentár: 

Chybné uvedenie odkazu na odsek 6 v pôvodnom návrhu zákona. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy, ktorá uzatvára zmluvy podľa § 90, informuje nositeľov práv, ktorých zastupuje podľa § 177, o podmienkach dohody podľa odseku 1, vrátane doby jej trvania a nákladov podľa odseku 7. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 194 
Komentár: 

písm. b) a c) Návrhom zákona dochádza k nepresnej transpozícii smernice o kolektívnej správe. Príslušné ustanovenie upravujúce požiadavky na organizácie kolektívnej správy stanovuje, že organizácia kolektívnej správy musí byť schopná určiť hudobné diela, ktoré je oprávnená zastupovať, a to úplne alebo čiastočne a nie diela, ktoré sú predmetom zmluvy. Preto navrhujeme prebrať znenie smernice o kolektívnej správe v súvislosti s touto úpravou. 

Systém kolektívnej správy práv funguje na globálnom princípe v zmysle recipročných zmlúv medzi celosvetovými organizáciami kolektívnej správy. Predmetom zmluvy, napr. v prípade hudobných diel, je niekoľko miliónov rôznych kusov skladieb. Reálny stav údajov ku kompletnému portfóliu zastupovaných diel, ktoré sú predmetom zmluvy, sa tak mení doslova každú minútu a len ťažko môže niektorá z organizácií kolektívnej správy potvrdiť, že ho vie presne určiť. 

Ad e) navrhujeme vypustiť záverečnú časť ustanovenia vzhľadom na nevyhnutnosť úpravy parametrov fakturácie uvedených v ustanovení § 197. Viď príslušný komentár k § 197. 

Návrh na zmenu: 

b) je schopná presne určiť hudobné diela, úplne alebo čiastočne, ktoré je organizácia kolektívnej správy oprávnená zastupovať pre účel uzatvorenia licencie podľa § 90, 
c) je schopná presne určiť, úplne alebo čiastočne, pre každé hudobné dielo podľa písmena b) práva a príslušných nositeľov práv vo vzťahu ku každému príslušnému územiu, 
e) má vnútorné postupy na včasné a účinné určenie a riešenie nezrovnalostí v údajoch, ktoré majú k dispozícii iné organizácie kolektívnej správy vo vzťahu k výkonu kolektívnej správy práv podľa zmlúv uzavretých podľa § 90. 
 	Z 	ČA	Ad. písm. e) - Ustanovenie je úplnou transpozíciou smernice 2014/26/EÚ.	
SOZA 	§ 196 
Ods. 1 
Komentár: 

Keďže systém kolektívnej správy práv funguje na globálnom princípe v zmysle recipročných zmlúv uzatvorených medzi jednotlivými organizáciami kolektívnej správy a ich predmetom, napr. v prípade hudobných diel, je to niekoľko miliónov rôznych kusov, reálny stav údajov ku kompletnému portfóliu zastupovaných diel, ktoré sú predmetom licencie, sa mení doslova každú minútu. To jest obsahová správnosť takejto informácie by sa zmenila takmer okamžite, už len medzi samotným vygenerovaním a odoslaním takéhoto zoznamu. V tejto časti došlo k nepresnej transpozícii smernice, keďže táto iným spôsobom špecifikuje požiadavky na informácie, ktoré majú byť poskytnuté poskytovateľovi online služieb na jeho žiadosť. 

Návrh zákona neodôvodnene rozširuje okruh možných žiadateľov oproti smernici o kolektívnej správe; namiesto špecifického termínu poskytovateľ online služieb, používa všeobecný a mnohonásobne obsiahlejší pojem používateľ. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy, ktorá uzatvára zmluvy podľa § 90, je povinná na základe riadne odôvodnenej žiadosti poskytovateľa online služieb, inej organizácie kolektívnej správy alebo nositeľa práv, ktorého zastupuje podľa § 177, pri výkone kolektívnej správy práv k jeho hudobným dielam sprístupniť elektronickou poštou alebo inými elektronickými prostriedkami informácie umožňujúce určenie online hudobného repertoáru, ktorý zastupuje, vrátane: 
a) zastupovaných hudobných diel, ktoré sú súčasťou ponuky na uzatvorenie zmluvy podľa § 90, 
b) úplne alebo čiastočne zastupovaných práv vo vzťahu ku každému príslušnému územiu. 

Ods. 3 
Komentár: 

Návrh zákona neodôvodnene rozširuje okruh možných žiadateľov oproti smernici o kolektívnej správe; namiesto špecifického termínu poskytovateľ online služieb, používa všeobecný a mnohonásobne obsiahlejší pojem používateľ. 

Návrh na zmenu: 

Poskytovateľ online služieb, iná organizácia kolektívnej správy alebo nositeľ práv, ktorého zastupuje podľa § 177, pri výkone kolektívnej správy práv k jeho hudobným dielam môže žiadať organizáciu kolektívnej správy, ktorá uzatvára zmluvy podľa § 90, o opravu informácií podľa odseku 1, ak preukážu, že tieto informácie sú nepresné. Organizácia kolektívnej správy zabezpečí opravu týchto informácií bez zbytočného odkladu. 
 	Z 	ČA	Namiesto pojmu používateľ bo na účely časti zákona o poskytovaní multiteritoriálnych licencií zavedený pojem „poskytovateľ služieb na online použitie hudobných diel“.	
SOZA 	§ 198 
Ods. 1 
Komentár: 

Návrh zákona neodôvodnene rozširuje okruh možných žiadateľov oproti smernici o kolektívnej správe; namiesto špecifického termínu poskytovateľ online služieb, používa všeobecný a mnohonásobne obsiahlejší pojem používateľ. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy, ktorá uzatvára zmluvy podľa § 90 prerozdelí a vyplatí nositeľom práv odmenu zo zmluvy podľa § 90 v primeranej lehote po zaplatení odmeny podľa § 178 ods. 6 poskytovateľom online služieb, s výnimkou prípadu, ak jej v tom zabránili dôvody na strane poskytovateľa online služieb. 
 	Z 	ČA	Namiesto pojmu používateľ bo na účely časti zákona o poskytovaní multiteritoriálnych licencií zavedený pojem „poskytovateľ služieb na online použitie hudobných diel“.	
SOZA 	§ 197 
Ods. 1 
Komentár: 

Systém kolektívnej správy práv funguje na globálnom princípe v zmysle recipročných zmlúv medzi celosvetovými organizáciami kolektívnej správy. Predmetom zmluvy, napr. v prípade hudobných diel, je niekoľko miliónov rôznych kusov skladieb. Reálny stav údajov ku kompletnému portfóliu zastupovaných diel, ktoré sú predmetom zmluvy, sa tak mení doslova každú minútu a len ťažko môže niektorá z organizácií kolektívnej správy potvrdiť, že ho vie presne určiť. 

V tejto časti došlo k nepresnej transpozícii smernice, keďže táto inak špecifikuje požiadavky na informácie, ktoré majú byť poskytnuté poskytovateľovi online služieb na jeho žiadosť. 

Pri transpozícii ustanovenia čl. 27 smernice je potrebné, aby v návrhu zákona bola venovaná pozornosť faktu, že poskytovanie takýchto informácií zvyšuje náročnosť spracovania údajov, ich poskytovania a v nadväznosti na uvedené i náklady na výkon správy a vstupy potrebné na generovanie týchto informácií. Z tohto dôvodu navrhujeme vernejšiu transpozíciu smernice o kolektívnej správe, ktorá neabsolutizuje povinnosti organizácií kolektívnej správy, ale zohľadňuje, čo je reálne vykonateľné. 

Návrh na zmenu: 

(1) Organizácia kolektívnej správy, ktorá uzatvára zmluvy podľa § 90 vystaví používateľovi faktúru za súhlas na on-line použitie hudobných diel v zmysle zmluvy podľa § 90 elektronickými prostriedkami. Faktúra musí obsahovať aj 

a) hudobné diela, úplne alebo čiastočne, ktoré sú predmetom zmluvy podľa § 90 na základe údajov podľa § 194 písm. b) až d), 

b) informácie o zodpovedajúcom skutočnom použití hudobných diel, ktoré sú predmetom zmluvy podľa § 90 vo formáte a rozsahu, v akom ich poskytol poskytovateľ online služieb podľa § 90 ods. 7, ak je to možné. 

Ods. 2 
Komentár: 

Návrh zákona neodôvodnene rozširuje okruh možných žiadateľov oproti smernici o kolektívnej správe; namiesto špecifického termínu poskytovateľ online služieb, používa všeobecný a mnohonásobne obsiahlejší pojem používateľ. 

Návrh na zmenu: 

Organizácia kolektívnej správy vystaví faktúru podľa odseku 1 bezodkladne po oznámení skutočného použitia hudobných diel poskytovateľom online služieb, s výnimkou prípadu, ak jej v tom bránili dôvody na strane poskytovateľa online služieb. 
 	Z 	A		
SOZA 	§ 200 
Ods.3 
Komentár: 

Momentálna dikcia návrhu zákona nezohľadňuje znenie smernice o kolektívnej správe, kde smernica hovorí o finančnom roku organizácie kolektívnej správy, tam zákon používa pojem kalendárny rok. Považujeme to za neopodstatnenú reštrikciu vo vzťahu k smernici o kolektívnej správe, v čoho dôsledku je i ustanovenie § 200 ods. 3 nevykonateľné, keďže žiadna povinnosť nie je viazaná na finančný rok. 

Návrh na zmenu: 

Zmena pojmu kalendárny rok na pojem finančný rok v celom návrhu zákona. 
 	Z 	N	Vzťah pojmov finančný rok a kalendárny rok je upravený v rámci spoločných ustanovení.	
SOZA 	§ 3 
Ods. 1 
Návrh na zmenu: 

Predmetom autorského práva je dielo najmä z oblasti umenia alebo vedy, ktoré je jedinečným výsledkom tvorivej duševnej činnosti autora vnímateľným zmyslami, bez ohľadu na jeho podobu, obsah, kvalitu, účel alebo formu jeho vyjadrenia a mieru jeho dokončenia. 
 	Z 	N	Bernský dohovor a v nadväznosti naň aj ďalšie medzinárodné zmluvy poskytujú autorskoprávnu ochranu len dielam z oblasti literatúry, umenia a vedy. Výpočet oblastí nemôže byť demonštratívny (najmä).	
SŠHR SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
ŠÚ SR 	Materiál 
K §86 ods.2 a 3 – slová „podľa ods.1 písm. b)“ odporúčame nahradiť slovami „podľa odseku1 písm. b)“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §94 ods.1 a §149 ods.1 – slová „fyzická alebo právnická osoba“ odporúčame nahradiť slovami „fyzická osoba alebo právnická osoba“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
V poznámke pod čiarou k odkazu 19 odporúčame slová „Článok 3 v spojení s článkom 4“ nahradiť slovami „Čl. 3 v spojení s čl. 4“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §97 ods.2 – slová „druhá časť“ odporúčame nahradiť slovami „táto časť“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §99 ods.2 písm. a) – slová „podľa §98 ods.1 a 2 písm. a)“ odporúčame nahradiť slovami „podľa §98 ods.1 a ods.2 písm. a)“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §113 – slová „§39 až 41, §44,§45,§47 až 51“ odporúčame nahradiť slovami „§39 až 41, 44,45,47 až 51“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §162 ods.5 – slová „podľa ods.3 písm. d)“ odporúčame nahradiť slovami „podľa odseku 3 písm. d)“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §166 ods.5 – slová „podľa ods.4 písm. a) až c)“ odporúčame nahradiť slovami „podľa odseku 4 písm. a) až c)“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §169 ods.1 – slová „tento zákon v §170 ods.2“ odporúčame nahradiť slovami „§170 ods.2“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §173 ods.7 – slová „podľa ods.3 písm. a), b), j) a n)“ odporúčame nahradiť slovami „podľa odseku 3 písm. a), b), j) a n)“. 	O 	N	Ustanovenie bolo vypustené. 	
ŠÚ SR 	Materiál 
K §174 ods.7 – slová „podľa ods.4 až 6“ odporúčame nahradiť slovami „podľa odseku 4 až 6“. 	O 	N	Ustanovenie sa vypúšťa. 	
ŠÚ SR 	Materiál 
V poznámke pod čiarou k odkazu 24 odporúčame slová „§71 a 74 ods.1“ nahradiť slovami „§71 a §74 ods.1“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §178 ods.9 – slová „podľa ods.8 písm. a) alebo b)“ odporúčame nahradiť slovami „podľa odseku 8 písm. a) alebo písm. b)“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
V poznámke pod čiarou k odkazu 29 a 31 odporúčame uvádzať už iba skrátenú citáciu zákona č. 431/2002 Z.z.. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §191 ods.1 písm. b) – slová „podľa písm. a)“ odporúčame nahradiť slovami „podľa písmena a)“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §198 ods.2 písm. c) – slová „podľa písm. b)“ odporúčame nahradiť slovami „podľa písmena b)“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §201 ods.4 – slová „podľa §171 a §177“ odporúčame nahradiť slovami „podľa §171 a 177“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §201 ods.5 – slová „§92,§100 a § 103“ odporúčame nahradiť slovami „§92,100 a 103“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §162 ods.3 písm. c) – slová „podľa ods.2 písm. a) a b)“ odporúčame nahradiť slovami „podľa odseku 2 písm. a) a b)“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §114, 125, 134 a 142 – slová „ustanovenia šiestej hlavy“ odporúčame nahradiť slovami „ustanovenia druhej časti šiestej hlavy“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §115 ods.3 – slová „podľa § odseku 1“ odporúčame nahradiť slovami „podľa odseku 1“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §116 – slová „§4, §7 a 8, §10, §12, §14 ,§15, §17, §26 až 28, §30 až 34, §36 ods.1 a 2, §38 ods.1 až 6, §65 až 71, §100 až 103“ odporúčame nahradiť slovami „§4, 7 a 8, 10, 12, 14, 15, 17, 26 až 28, 30 až 34, §36 ods.1 a 2, §38 ods.1 až 6, §65 až 71, 100 až 103“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K § 126 - slová „§4, §7 a 8, §10 až 12, §14, §17, §26 až 28, §30 až 34, §36 ods.1 a 4, §38 ods.1 až 6, §65 až 71, §101 až 103“ odporúčame nahradiť slovami „§4, 7 a 8, 10 až 12, 14, 17, 26 až 28, 30 až 34, §36 ods.1 a 4, §38 ods.1 až 6, §65 až 71, 101 až 103“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §135 a 143 - slová „§4, §7 a 8, §10, §14, §17, §26 až 28, §30 až 34, §36 ods.1 a 4, §38 ods.1 až 6, §65 až 71, §101 až 103“ odporúčame nahradiť slovami „§4, 7 a 8, 10, 14, 17, 26 až 28, 30 až 34, §36 ods.1 a 4, §38 ods.1 až 6, §65 až 71, 101 až 103“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
V poznámke pod čiarou k odkazu 22 a 23 odporúčame uvádzať už iba skrátenú citáciu zákona č. 220/2007 Z.z.. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §141 – slová „§39 až 55 a §57 až 64“ odporúčame nahradiť slovami „§39 až 55 a 57 až 64“ a slová „§39 až 41, §44 a 45, §47 až 51“ odporúčame nahradiť slovami „§39 až 41, 44 a 45, 47 až 51“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §147 ods.3 – slová „podľa ods.1 a 2“ odporúčame nahradiť slovami „podľa odseku1 a 2“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §154 – slová „§65 až 71, §72 až 91 okrem §82 a §101“ odporúčame nahradiť slovami „§65 až 71, 72 až 91 okrem §82 a 101“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §156 ods.3 – slová „§189, §191“ odporúčame nahradiť slovami „§189, 191“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §2 ods.1 písm. b) – nad slová „osobitnom zákone“ odporúčame uviesť príslušné číslo odkazu vrátane poznámky pod čiarou. 	O 	N	Ustanovenie po pripomienkach vznesených inými subjektami už formuláciu neobsahuje.	
ŠÚ SR 	Materiál 
K §12 – slová „§11 a §58“ odporúčame nahradiť slovami „§11 a 58“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
V poznámke pod čiarou k odkazu 6 odporúčame slová „§1 a §4“ nahradiť slovami „§1 a 4“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
V poznámke pod čiarou k odkazu 8 odporúčame uviesť príslušné číslo odseku §2 zákona č. 351/2011 Z.z.. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §35 ods.2 - nad slová „osobitnom zákone“ odporúčame uviesť príslušné číslo odkazu. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §38 ods.2 – slová „§100 až 101“ odporúčame nahradiť slovami „§100 a 101“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §40 ods.2 – slová „§43 a §45 až 64“ odporúčame nahradiť slovami „§43 a 45 až 64“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §40 ods.3 – slová „§42 až 55 a §58 až 64“ odporúčame nahradiť slovami „§42 až 55 a 58 až 64“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §41 ods.1 - slová „§42 až 46 a §50 až 64“ odporúčame nahradiť slovami „§42 až 46 a 50 až 64“. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
V poznámke pod čiarou k odkazu 11 a 12 odporúčame uvádzať už iba skrátenú citáciu zákona č. 343/2007 Z.z.. 	O 	A		
ŠÚ SR 	Materiál 
K §69 ods.4 - slová „§45, §52, §55 a §60“ odporúčame nahradiť slovami „§45, 52, 55 a 60“. 	O 	A		
ÚGKK SR 	K § 3 ods. 2 
V § 3 ods. 2 žiadame za slovami „kartografické dielo“ doplniť odkaz na poznámku pod čiarou „1)“ a poznámku „§ 2 ods. 9 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 215/1995 Z. z. o geodézii a kartografii v znení neskorších predpisov“. Zároveň žiadame prečíslovať ostatné poznámky pod čiarou. 

Odôvodnenie: 
Zastávame názor, že by bolo vhodné uviesť za slovami „kartografické dielo“ odkaz na zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 215/1995 Z. z. o geodézii a kartografii v znení neskorších predpisov, ktorý obsahuje definíciu kartografického diela. Zároveň Vás upozorňujeme, že je v legislatívnom procese návrh zákona o geodézii a kartografii a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý obsahuje aj návrh definície kartografického diela. V dôsledku tejto skutočnosti bude zrejme potrebné uviesť odkaz na definíciu kartografického diela v novom zákone o geodézii a kartografii. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A		
ÚGKK SR 	K § 5 
V § 5 žiadame doplniť nové písmeno h), ktoré znie: 
„h) základné štátne mapové dielo, tematické štátne mapové dielo a základná báza údajov pre geografické informačné systémy“ 

Odôvodnenie: 
V záujme predchádzania interpretačným sporom je potrebné ustanoviť, že predmetom autorského práva nie je základné štátne mapové dielo, tematické štátne mapové dielo a základná báza údajov pre geografické informačné systémy. Zdôrazňujeme, že napríklad základné štátne mapové dielo ani tematické štátne mapové dielo ako špecifické druhy kartografického diela nemajú znaky autorského diela, preto ich ochrana autorským zákonom je irelevantná. Ani základná báza údajov pre geografické informačné systémy nemá znaky autorského diela. Doplnením § 5 by sa zabezpečila jednoznačnosť právnej úpravy a vylúčili by sa akékoľvek pochybnosti o prípadných autorských nárokoch rezortných zamestnancov, podieľajúcich sa na tvorbe toho - ktorého štátneho mapového diela a základnej bázy údajov pre geografické informačné systémy. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N	Rozpor odstránený.  Ustúpené od pripomienky. Cieľ, ktorý Úrad sleduje je v návrhu zákona naplnený. 	
ÚGKK SR 	K § 13 ods. 1 
V § 13 ods. 1 navrhujeme vypustiť alebo precizovať znenie písmena b). 

Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru je v § 13 ods. 1 písm. b) nadbytočné a vecne nesprávne. Samotná skutočnosť, že dielo je uložené v napr. v knižnici, neznamená, že toto dielo je obchodne nedostupné. V knižnici môže byť uložená napr. rozmnoženina určitého románu, ktorý je bežne dostupný v obchodoch. Taktiež určitá mapa môže byť uložená v Ústrednom archíve geodézie a kartografie a napriek tomu môže byť rozmnoženina danej mapy obchodne dostupná. Navrhujeme preto vypustiť alebo precizovať dané ustanovenie. 

 	O 	N	Ide o podmienky, ktoré musia byť splnené kumulatívne, čo vyjadruje spojka „a“.	
ÚJD SR 	§ 3 ods. 2 
Odporúčame v § 3 odsek 2 doplniť medzi výpočet rozličných diel i „vedecké dielo“. 
Odôvodnenie: Keďže navrhovaný zákon v predmete úpravy (§ 1) rozlišuje medzi umeleckým a vedeckým dielom, malo by byť vedecké dielo zahrnuté i do výpočtu priradeného pod pojem dielo. 
 	O 	A		
ÚNMS SR 	k § 5  
V § 5 písm. b) žiadame vypustiť slová „slovenská technická norma,“. 

Odôvodnenie: 
Na základe navrhovaného znenia § 5 písm. b) zákona možno na rozdiel od súčasného znenia predpokladať, že slovenská technická norma nie je predmetom autorského práva všeobecne, nielen v intenciách navrhovaného zákona. Toto je však v rozpore so znením v súčasnosti platného osobitného právneho predpisu, ktorého predmetom je aj tvorba, schvaľovanie a vydávanie slovenských technických noriem, a to so zákonom č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“). V § 6 ods. 9 tohto zákona sa uvádza: „Slovenské technické normy vydané na akomkoľvek nosiči sa môžu rozmnožovať a rozširovať iba so súhlasom určenej právnickej osoby.“, čím sa zabezpečuje ochrana autorských práv slovenských technických noriem vrátane noriem, ktoré preberajú európske a medzinárodné normy. 

Zmeny vyplývajúce zo vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie v oblasti technickej normalizácie, ktoré kodifikoval zákon, vyplývajú z čl. 75 Európskej dohody o pridružení a súvisia s prispôsobením slovenského normalizačného systému praxi zaužívanej v EÚ. Zákonom sa deklaroval dobrovoľný charakter používania technických noriem, čím technické normy prestali mať status záväzného predpisu (nie sú verejnou listinou) a definujú sa ako odporúčané technické riešenie. Ochrana autorských práv európskych normalizačných organizácií CEN (Európsky výbor pre normalizáciu) a CENELEC (Európsky výbor pre normalizáciu v elektrotechnike) je jednou z podmienok prijatia národného normalizačného orgánu za riadneho člena týchto organizácií a je zakotvená vo Vnútorných predpisoch CEN/CENELEC. Časť 2: Spoločné pravidlá normalizačnej práce a v Pokyne CEN/CENELEC č. 10, Pokyn na distribúciu a predaj publikácií CEN/CENELEC. 

V rámci ISO (Medzinárodná organizácia pre normalizáciu), ktorej je Slovenská republika členom, sa rovnako vyžaduje zabezpečenie ochrany autorských práv. Túto problematiku upravuje dokument Zásady distribúcie publikácií ISO a ochrana autorských práv ISO – ISO POCOSA. 

V prípade, že pripomienka, ktorou Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky žiada vypustiť slová „slovenská technická norma,“ nebude akceptovaná, žiadame predkladateľa, aby slová „slovenská technická norma,“ nahradil slovami „slovenská technická norma upravená osobitným predpisom xy)“, pričom poznámka pod čiarou k odkazu xy znie: 
"xy) § 6 ods. 9 zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov.". 

Odôvodnenie: Máme za to, že z takto navrhovaného znenia bude zrejmé, že rozmnožovanie a rozširovanie slovenských technických noriem, resp. ochrana slovenských technických noriem podlieha ochrane podľa osobitného predpisu (zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov). 	Z 	A	Zavedený odkaz na osobitný predpis v zmysle pripomienky.
	
ÚOOÚ 	§ 58 ods. 5 písm. d) 
V prípade, ak sa bude jednať o poskytovanie aj osobných údajov fyzických osôb (označených v navrhovanom texte ako „kontaktné údaje“) podľa tohto ustanovenia, považujeme za potrebné bližšie v predmetnom ustanovení vymedziť zoznam, resp. rozsah poskytovaných osobných údajov. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 9 ods. 1 zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z. z. (ďalej len „zákon č. 122/2013 Z. z.) prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len na základe priamo vykonateľného právne záväzného aktu Európskej únie, medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná, ustanovení tohto zákona alebo osobitného zákona, alebo na základe súhlasu dotknutej osoby. V prípade, že právnym základom spracúvania osobných údajov je zákon, je potrebné, aby obsahoval, pokiaľ možno konkrétny, zoznam spracúvaných osobných údajov na konkrétny účel. Je potrebné uvedené ustanovenie uviesť do súladu s § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. 	O 	N	Jedná sa len o právnické osoby.	
ÚOOÚ 	§ 192 písm. d) a e) 
Požadujeme uviesť zoznam alebo rozsah osobných údajov fyzických osôb vo vzťahu k zverejneniu ich osobných údajov ako členov orgánu riadenia, resp. členov orgánu kontroly organizácií kolektívnych správ. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
V predmetných ustanoveniach je potrebné podrobnejšie uviesť aké osobné údaje členov orgánov riadenia, resp. členov orgánu kontroly organizácií kolektívnych správ budú zverejňované v súvislosti s predmetnými ustanoveniami. Je potrebné uvedené ustanovenia uviesť do súladu s § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. Uvedené je dôležité najmä s prihliadnutím na skutočnosť, že spracovateľská operácia, akou je zverejňovanie osobných údajov je vnímaná za spracovateľskú operáciu s citlivým charakterom. 	Z 	A		
ÚOOÚ 	§ 193 ods. 2 písm. f) 
V prípade, ak bude možné priradiť konkrétny údaj (údaj o výške odmeny a iných peňažných plnení) ku konkrétnej fyzickej osobe a teda sa bude jednať o osobný údaj, požadujeme v predmetnom ustanovení uviesť zoznam alebo rozsah osobných údajov fyzických osôb v súvislosti s predmetným zverejňovaním. 

Odôvodnenie: 
V zmysle § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. bez súhlasu dotknutých osôb možno spracúvať osobné údaje na základe osobitného zákona, ktorý musí (ktorým je navrhovaný materiál) obsahovať účel spracúvania osobných údajov, okruh dotknutých osôb a zoznam (v špecifických prípadoch možnosť nahradiť rozsahom) osobných údajov, ktoré sa majú na jeho základe spracúvať. V predmetnom ustanovení absentuje zoznam, resp. rozsah spracúvaných osobných údajov. 	O 	A		
ÚPV SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 31 
Odporúčame vypustiť z poznámky slová "o účtovníctve" v súlade s bodom 46. Legislatívnotechnických pokynov. 	O 	A		
ÚPV SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 30 
Odporúčame upraviť text poznámky do súladu s bodom 22. Legislatívnotechnických pokynov (samostatné vety, chronologické poradie). 	O 	A		
ÚPV SR 	§ 158 ods. 4) 
Odporúčame z dôvodu zvýšenia určitosti a zrozumiteľnosti legislatívneho textu vložiť za slovo "oprávnenie" slová "(§ 162 až 170)" v súlade s bodom 54. Legislatívnotechnických pokynov. 	O 	A		
ÚPV SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 10 
Odporúčame, aby na koniec poznámky boli doplnené slová: "v znení neskorších predpisov." v súlade s bodom 48. Legislatívnotechnických pokynov. 	O 	A		
ÚPV SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 11 
Odporúčame, aby text poznámky znel: "§ 32 ods. 4 zákona č. 343/2007 Z. z." v súlade s bodom 46. Legislatívnotechnických pokynov. 	O 	A		
ÚPV SR 	§ 48 ods. 1 
Odporúčame čiarku uvedenú pred slovom "tak" vložiť až za toto slovo, ide o gramatickú pripomienku. 	O 	A		
ÚPV SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 12 
Odporúčame, aby text poznámky znel: "§ 33 ods. 1 zákona č. 343/2007 Z. z. v znení zákona č. 532/2010 Z. z." v súlade s bodom 46. a 48. Legislatívnotechnických pokynov. 	O 	A		
ÚPV SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 15 
Odporúčame na konci doplniť slová "v znení zákona č. 84/2007 Z. z." v súlade s bodom 48. Legislatívnotechnických pokynov. 	O 	A		
ÚPV SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 16 
Odporúčame na konci doplniť slová "v znení neskorších predpisov" v súlade s bodom 48. Legislatívnotechnických pokynov. 	O 	A		
ÚPV SR 	§ 66 písm. c) 
Odporúčame za slovo "anonymného" vložiť slovo "diela", ide o legislatívnotechnickú pripomienku, a medzi slová "autora" a "stane" vložiť čiarku, ide o gramatickú pripomienku. 	O 	A		
ÚPV SR 	§ 81 ods. 3 
Odporúčame zvážiť, či licencia za týchto podmienok musí byť skutočne iba bezodplatná, pokiaľ áno, odporúčame túto skutočnosť dostatočne zdôvodniť v dôvodovej správe (súčasné odôvodnenie je nepostačujúce). 	O 	A		
ÚPV SR 	§ 83  
Odporúčame z hľadiska právnej istoty vymedziť pojem "nedostatočné" resp. "dostatočné využívanie". 	O 	ČA	Ustanovenie preformulované	
ÚPV SR 	§ 65 ods. 1 písm. i) 
Oceňujeme zámer predkladateľa účinnejšie sankcionovať porušovateľov práv autora, ale upozorňujeme na niekoľko súvislostí s konkrétnym návrhom "dvojnásobku" sankcie. Predovšetkým sme toho názoru, že uvedený sankčný mechanizmus by nemal byť upravený osobitne v Autorskom zákone, ale priamo v Občianskom zákonníku tak, aby bol spoločne aplikovateľný pre všetky prípady porušovania práv duševného vlastníctva, vrátane práv priemyselného vlastníctva. Z doktrinálneho hľadiska sa nám zdá vhodnejšie upraviť sankčný dvojnásobok nie v súvislosti s inštitútom bezdôvodného obohatenia, ale pri náhrade škody. To by - okrem iného - zároveň umožnilo odstránenie prílišnej tvrdosti navrhnutej úpravy, ktorá nerozlišuje medzi vedomým (resp. úmyselným) a nevedomým (dobromyseľným) porušovateľom. Aj aktuálna judikatúra (napr. z Najvyššieho súdu Českej republiky) nabáda k zdržanlivosti pri nastavovaní obdobných sankcií. Opakujeme, nie sme proti zvýšeniu sankcií porušovateľov práv, ale zdôrazňujeme potrebu ich adresnosti a civilnoprávnej vhodnosti.  	O 	N	Neakceptované z dôvodu ochrany autora a špecifiká autorského práva	
ÚPV SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 20 a 21 
Odporúčame na konci poznámky doplniť slová "v znení zákona č. 509/1991 Zb.", ide o legislatívnotechnickú pripomienku.  	O 	A		
ÚPV SR 	§ 115 ods. 3 
Odporúčame za slová "podľa §" doplniť číslo ustanovenia, ku ktorému sa odkaz vzťahuje.  	O 	A		
ÚPV SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 22 
Odporúčame, aby text poznámky znel: "§ 3 zákona č. 220/2007 Z. z. v znení zákona č. 498/2007 Z. z." v súlade s bodom 46. a 48. Legislatívnotechnických pokynov. 	O 	A		
ÚPV SR 	Poznámka pod čiarou k odkazu 23 
Odporúčame, aby text poznámky znel: "§ 3 ods. 7 zákona č. 220/2007 Z. z." v súlade s bodom 46. a 48. Legislatívnotechnických pokynov. 	O 	A		
ÚPV SR 	§ 9 ods. 2 
Odporúčame za slovo "prekladu" vložiť čiarku, ide o gramatickú pripomienku. 	O 	A		
ÚPV SR 	§ 15 názov 
Odporúčame za slovo "Anonymné" vložiť slovo "dielo" v súlade s Legislatívnotechnickými pokynmi. 	O 	A		
ÚPV SR 	§ 38 ods. 2 a 3 
Odporúčame slovo "inak" použité na konci oboch odsekov nahradiť iným gramaticky vhodným výrazom. 	O 	A		
Verejnosť 	§ 100, ods 5 - zásadná 
V druhej časti vety za slová... je zamestnávateľ..sa dopĺňajú slová: "na písomné požiadanie autora" . 
Zdôvodnenie: Pri zamestnaneckých dielach vytvorených veľkým kolektívom (umelecký súbor) pri prípadnom ďalšom použití zamestnaneckého diela po neurčitom časovom úseku ( cit.:neskoršie použitie) zamestnávateľ nemusí mať vedomosť o bydlisku bývalých zamestnancov .  	O 	N	Ustanovenie po pripomienkach vznesených inými subjektami už formuláciu neobsahuje.	
Verejnosť 	§ 91 ods 5, zásadná  
navrhujeme ustanovenie ods. 5 zo znenia vypustiť. 
Zdôvodnenie: Vytvorenie diela v budúcnosti je v záujme subjektov, ktoré sú pripravené vytvoriť materiálne podmienky pre vznik diela, avšak nemožnosť prevodu výkonu majetkových práv k dielu uvádza takýto subjekt do neistoty, že materiálne podmienky nevytvorí a tak právna prekážka znemožní samotné vytvorenie diela. 	O 	A		
Verejnosť 	§ 49, pís. b 
Doplniť text písmena b o Klauzulu "b./ Podnikateľ, ktorý poskytuje reprografické služby. Povinnosť úhrady sa týka len kopírovania takých materiálov, ktoré sú predmetom autorského zákona" 

Zdôvodnenie: 

Veľká väčšina podnikateľov kopíruje materiály, ktoré nepodliehajú autorskému zákonu, t.j. kopíruje napr. zdravotné záznamy občanov, osobné doklady, osobné materiály občanov, napr. listy vlastníctva, rodné listy a pod. Podľa súkromného prieskumu u jedného subjektu sme zistili, že kopíruje až 95 % takýchto materiálov. Nie je preto spravodlivé aby takýto subjekt paušálne odvádzal poplatky za materiál, ktorý nie je predmetom AZ. 	O 	N	To, že predmetom rozmnožovania môžu byť aj materiály, ktoré nie sú chránené autorským právom,  už zohľadňuje sadzba náhrady odmeny podobne ako pri výške náhrady odmeny za rozmnožovanie pre súkromnú potrebu. 	
Verejnosť 	Všeobecná pripomienka k materiálu ako celku 
Navrhujeme upraviť a sprehľadniť štruktúru celého návrhu: 
a.) V tejto súvislosti predovšetkým navrhujeme do II. Časti Autorské právo I. hlava Predmet Autorského práva v súlade s chronológiou avizovanou v § 1 Predmet úpravy predsadiť pred terajší § 3 terajší § 14 a §16 ako nový § 3 a nový § 4 a následne prečíslovať §§ 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 a 13 na §§ 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 a 15. 
Odôvodnenie: 
Keďže pôvodcom „autorského diela“ je „autor“, je namieste, aby zákon na prvom mieste charakterizoval pojem „autor“ a až potom pojem „autorské dielo“, a to tým skôr, že v § 2, ods. (1) sa uvádza, že:“ Ustanovenia tohto zákon sa vzťahujú na autora, ktorého dielo...“ Chronologická preferencia pojmu „autorské dielo“ evokuje dojem, že predmetom úpravy nie sú v prvom rade „vzťahy, ktoré vznikajú v súvislosti s vytvorením a použitím umeleckého diela...“(§ 1), ale je ním autorské dielo ako predmet (objekt) vzťahov medzi jeho autorom a používateľmi a jeho používanie. Takýto pohľad na problematiku autorského práva by mohol v dôsledku znamenať odklon od kultúrno-spoločenského verejného záujmu a jeho vyjadrenia v zákonnej norme smerom k záujmu výsostne obchodnému, čoho náznaky sa objavujú aj v ďalších ustanoveniach návrhu zákona, a teda podradeniu tejto problematiky prioritne obchodnému právu. 
b.) Ďalej v súvislosti s navrhovanou zmenou štruktúry návrhu navrhujeme terajší § 15 pričleniť do I. hlavy, prečíslovať ho na § 16 a jeho názov zmeniť na „Dielo anonymného a pseudonymného autora“. Rovnako navrhujeme pojmy anonymné dielo a pseudonymné dielo v celom návrhu nahradiť pojmami "dielo anonymného autora", resp. "dielo pseudonymného autora". 
Odôvodnenie: Dielo anonymného autora, rovnako ako dielo pseudonymného autora sa od ostatných autorských diel líši iba iným spôsobom uplatnenia práva autora označiť/neoznačiť dielo svojim menom, a z toho vyplývajúceho odlišného režimu používania, nie jeho inou podstatou. 
 	O 	N	Autorom je osoba, ktorá dielo vytvorila. Fyzická osoba sa preto stáva autorom, až keď vytvorí dielo. Práve vznik autorského diela je preto určujúci a prvotný. 
Autor nemôže byť anonymný, každý autor meno má, ale jeho dielo je označené ako anonymné. 	
Verejnosť 	K § 2 
Odporúčame do pôsobnosti zákona doplniť aj iné subjekty, na ktoré sa AZ vzťahuje. 
Zdôvodnenie: Jedná sa o potrebu zabezpečenia úplnosti predmetnej problematiky 
 	O 	A		
Verejnosť 	V § 2, ods. (1) písm. b)  
Navrhujeme uviesť odkaz na poznámku pod čiarou a v nej uviesť označenie konkrétneho zákona, ktorý má navrhovateľ na mysli. 
Odôvodnenie: 
Doplnenie konkrétnosti právnej normy. 
 	O 	N	Ustanovenie bolo upravené na základe pripomienok iných subjektov a už toto znenie neobsahuje. 	
Verejnosť 	K § 3 Autorské dielo, ods. (2) 
Navrhujeme z ustanovenia vypustiť pojem „slovesné dielo“. Odporúčame tiež obdobne nahradiť v celom návrhu pojem „slovesné dielo“ pojmom „literárne dielo“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovateľ používa pojmy „literárne dielo“ a „slovesné dielo“ vedľa seba ako označenie rôznych druhov autorských diel. Podľa našich vedomostí pojmy „literárne dielo“ a „slovesné dielo“ slovníky slovenského jazyka uvádzajú ako synonymá. Pokiaľ navrhovateľ vníma ich semiotický význam odlišne, je namieste, aby rozdiel v ich obsahu špecifikoval príslušným výkladom 
 	O 	N	Pojmy nie sú totožné.	
Verejnosť 	K § 3 Autorské dielo, ods. (3)  
Navrhujeme upraviť znenie nasledovne: „Divadelným dielom je najmä inscenácia dramatického diela s hudbou alebo bez hudby, pantomíma a tanečná alebo iná choreografia.“ 
Odôvodnenie: 
Pojem „dramatizácia“ v umenovede znamená úpravu najčastejšie literárneho, ale aj iného diela na dramatické dielo. Zároveň to označuje etapu pred vznikom „divadelného diela“, ktoré umenoveda vníma ako „audiovizuálne dielo“, čo znamená dielo vnímateľné zrakom a sluchom. Navrhovateľ mal zrejme na mysli pojem „dráma“, ako špecifický literárny žáner, inscenovaný v čase a priestore. 
 	O 	A		
Verejnosť 	Zásadná pripomienka k § 3 ako k celku. 
Žiadame, aby navrhovateľ popri samostatne definovaných dielach (divadelné dielo, dielo výtvarného umenia, architektonické dielo, dielo úžitkového umenia) doplnil v samostatných odsekoch aj definície ostatných druhov diel všeobecne menovaných v ods. 2, teda konkrétne literárne dielo, slovesné dielo, hudobné dielo, audiovizuálne dielo, fotografické dielo, kartografické dielo! 
Odôvodnenie: 
Už zo striedavého používania pojmov „literárne dielo“ a „slovesné dielo“ je zrejmé, že v posudzovanom návrhu zákona predkladateľ nemá ujasnený obsah umenovedných termínov, a preto - v prípade ak nebudú zadefinované ich obsahy – mohlo a v prípade schválenia tejto právnej normy bude i v praxi dochádzať k ich nesprávnemu, či dokonca zavádzajúcemu uplatňovaniu. 
 	O 	ČA	AZ neobsahoval doteraz definíciu literárneho, slovesného a hudobného diela a zainteresované subjekty nepovažovali definície za potrebné. Definícia audiovizuálneho diela je obsiahnutá v osobitnej časti. Ku kartografickému dielu bol priradený odkaz na osobitný zákon. Definícia fotografického diela bola doplnená.	
Verejnosť 	K § 5  
Navrhujeme nahradiť úvodný text „Predmetom autorského práva nie je“ textom „Z ochrany Autorského zákona sú vyňaté“ 
Odôvodnenie: 
V nadväznosti na § 3 ods. 1 „Predmetom autorského práva je ... „ by napr. text právneho predpisu nebol autorským dielom. 
 	O 	N	Formulácia na základe pripomienok iných subjektov zmenená na „za predmet autorského práva sa nepovažuje“.	
Verejnosť 	K § 5 písm. g)  
Navrhujeme vypustiť „vrátane z neho odvodeného výtvoru“ 
Odôvodnenie: 
Medzi výtvory odvodené od diel „tradičnej ľudovej kultúry a folklóru“ možno zaradiť aj mnohé náročné hudobné, literárne a výtvarné diela, ktoré v plnej miere napĺňajú znaky autorského diela. Uvedeným ustanovením by sa mohli vylúčiť spod uplatňovania autorských práv. 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 6, ods. (2)  
Navrhujeme text „v obmedzenom počte autorom alebo s jeho súhlasom“ nahradiť odkazom na nižšiu právnu normu, ktorú vydá Ministerstvom kultúry SR na základe konzultácií s reprezentantmi výtvarnej obce, a v ktorej budú stanovené pre jednotlivé prípady počty kópií považovaných za originál. 
Odôvodnenie: 
Podľa našich vedomostí podobný postup zvolilo aj české ministerstvo kultúry v spolupráci s Ochrannou organizáciou autorskou pri ČF VU. 
 	O 	N	Formulácia na základe pripomienok iných subjektov vypustená.	
Verejnosť 	K § 9  
Navrhujeme z nadpisu vypustiť slovo „adaptácia“ 
Odôvodnenie: 
Adaptácia je predsa spracovaním... 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 10 
Navrhujeme toto ustanovenie premiestniť a začleniť ho chronologicky za § 37 Trvanie majetkových práv 
Odôvodnenie: 
Sme presvedčení, že sa tým návrh sprehľadní, pretože daná problematika na seba logicky nadväzuje. 
 	O 	N	Voľné dielo tematicky súvisí aj s osirelým dielom. Trvanie majetkových práv je zaradené v časti majetkových práv.	
Verejnosť 	K § 14 ods. (2)  
Navrhujeme upraviť formuláciu „ ak nie je preukázané niečo iné“ na formuláciu „ak nie je preukázaná iná skutočnosť." 
Odôvodnenie: 
Pojem „ niečo iné“ je veľmi neurčitý. 
 	O 	ČA	Nahradené štandardnou formuláciou v zmysle pripomienky MS SR – „ak nie je preukázaný opak“.	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka k § 15, ods. (1)  
Navrhujeme za doterajší text pridať vetu: „Meno autora sa bez jeho súhlasu nesmie prezradiť.“ 
Odôvodnenie: 
Rozhodnutie o nezverejnení/zverejnení skutočného mena autora je jeho osobnostným právom, pričom motivácia takéhoto rozhodnutia nie je zákonom limitovaná. Za určitých okolností môže byť toto rozhodnutie motivované takými okolnosťami, ktoré by autora mohli finančne, osobnostne, ale i fyzicky vážne ohroziť. Zákaz prezradiť jeho meno je preto nevyhnutnou súčasťou horeuvedeného osobnostného práva. 
 	O 	ČA	Doplnený nový odsek 3 so znením: „Totožnosť autora anonymného alebo pseudonymného diela možno zverejniť len so súhlasom autora.“	
Verejnosť 	K §§ 19 až 24  
Navrhujeme obsah týchto paragrafov zlúčiť do jedného paragrafu formou jednotlivých odsekov. 
Odôvodnenie: 
Sprehľadnenie osobnostných práv autora, ktoré sú v tejto chvíli zbytočne atomizované. 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 20 
Navrhujeme pred slová „spôsobe zverejnenia“ doplniť slová „zverejnení a“. 
Odôvodnenie: 
Základným osobnostným právom autora je právo rozhodnúť o tom, či vôbec dielo zverejní. Rozhodnutie o spôsobe zverejnenia je až následným rozhodnutím. 
 	O 	A		
Verejnosť 	Zásadná pripomienka k § 21  
Právo rozhodnúť o označení diela písm. a) Na ujeme z tohto ustanovenia vypustiť slová „alebo nebyť“. 
Odôvodnenie: 
Doterajšie alternatívne znenie zneužívajú používatelia na hromadné ignorovanie práva autora na uvedenie jeho pena v spojitosti s jeho dielom, ak si autor toto právo neuplatňuje písomne v zmluve, ktorú často neuzatvára s konečným používateľom. Vďaka tomu sa množstvo autorských diel používa na verejnosti de facto v podobe anonymných diel, avšak bez rozhodnutia autora. Záujmom autorov teda je, aby zákon uvádzal samostatne právo autora označiť svoje dielo menom a samostatne právo rozhodnúť o neuvedení svojho mena v spojitosti so svojim dielom. 
 	O 	N	Ide o osobnostné právo autora. Ak autor nechce byť na diele uvedený (resp. označený), udelí súhlas so zásahom do svojich osobnostných práv. V opačnom prípade pôjde o nedovolený zásah do osobnostných práv, z ktorého vyplýva autorovi hmotnoprávny nárok obrátiť sa na súd a prípadne žiadať aj nemajetkovú ujmu a iné.  	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K § 21 Právo rozhodnúť o označení diela 
Navrhujeme za písm. a) zaradiť toto nové znenie písm. b) : „. Autor má tiež právo rozhodnúť o tom, že nechce aby jeho meno bolo uvedené pri konkrétnom používaní jeho diela,“ 
Odôvodnenie: 
viď zdôvodnenie k bodu 12. 
 	O 	N	Možnosť už zahŕňa ustanovenie o označení menom. 	
Verejnosť 	K § 22  
Navrhujeme slová „svojho“ a „svojim“ nahradiť slovami „ním vytvoreného“. 
Odôvodnenie: 
V prípade audiovizuálneho, ale aj divadelného diela, na ktorých tvorbe sa podieľa viacero autorov nemôže súhlas jedného autora so zásahom do svojho diela znamenať zásah aj do diela iného autora bez jeho súhlasu. 
 	O 	N	Navrhovaná formulácia obsahovo nič nemení, keďže audiovizuálne dielo nemá časti – nezasahuje sa do častí, ide o celistvé dielo. V prípade spoluautorov, ktorí nakladajú s dielom spoločne sa samozrejme súhlas so zásahom vyžaduje od všetkých. 	
Verejnosť 	K § 22 
Za navrhované ustanovenie odporúčame doplniť text: „Ak to povaha diela alebo spôsob použitia diela nevylučuje, autor má právo na autorský dohľad (autorskú korektúru) nad nakladaním so svojim dielom, v prípade architektonického diela je autorským dohľadom dozor nad zhotovením stavby.“ 
Odôvodnenie: 
Pre zabezpečenie práva na nedotknuteľnosť diela, teda zachovania jeho originality, osobnostného charakteru a jedinečnosti je nevyhnutné, aby mal autor primeraný dohľad nad ním. 
 	O 	N	Autorská korektúra má svoje opodstatnenie len pri vydaní diela, kde by autor mal odobriť konečné vyhotovenie vydavateľom. Pokiaľ ide o autorský dohľad nad zhotovením stavby, išlo do duplicitnú úpravu so Stavebným zákonom.	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K § 23  
Žiadame toto ustanovenie z návrhu zákona vypustiť! 
Odôvodnenie: 
Ak z hľadiska právnej praxe má autor právo neuplatniť svoje právo na nedotknuteľnosť svojho diela, potom je toto ustanovenie nadbytočné a jeho prítomnosť v autorskom zákone bude iba inšpiráciou pre používateľov, aby na autorov vyvíjali tlak, aby im zmluvou umožnili zasahovanie do diela. Podmienka konkrétnosti podmienok takéhoto zásahu v štádiu vzniku diela je nereálnou garanciou zachovania koncíznosti, vyznenia a osobitosti konečnej podoby autorského diela používaného na verejnosti. 
 	O 	N	Nejde o zmenu právneho stavu, skôr len o špeciálnu úpravu podmienok, ktoré sú všeobecne nastavené v Občianskom zákonníku. Súhlas so zásahom do osobnostných práv bolo na základe všeobecných ustanovení Občianskeho zákonníka možné udeliť aj doteraz.	
Verejnosť 	K § 24 ods. (1)  
Odporúčame ustanovenie za textom „...a smrťou autora zanikajú“ doplniť text: „s výnimkou § 20“ vypustiť § 20 
Odôvodnenie: 
Ak sa autor rozhodol nezverejniť svoje dielo počas svojho života, zrejme mal na to nejaký dôvod, takže rozhodnutie o zverejnení tohto diela po jeho smrti by malo podliehať minimálne jeho blízkym rodinným príslušníkom, resp. by toto jeho rozhodnutie malo byť rešpektované aj po jeho smrti. Ako primerané sa javí umožniť dedičom rozhodnúť o sprístupnení diel, o sprístupnení ktorých autor počas života nerozhodol. 
 	O 	N	Ide o kogentnú úpravu základného osobnostného práva autora, od ktorej sa nemožno odchýliť. 	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K § 24, ods. (2) 
Na koniec navrhovaného ustanovenia navrhujeme doplniť text: „V prípade porušenia týchto zásad sa ochrany môže domáhať ktorákoľvek autorovi blízka osoba(uviesť odkaz na poznámku pod čiarou a pod čiarou uviesť Občiansky zákonník), autorský zväz, profesijná komora a príslušná organizácia kolektívnej správy.“ 
Odôvodnenie: 
Ide o eticky mimoriadne dôležitý princíp „postmortálnej ochrany“. 
 	O 	N	Išlo by o duplicitu, postmortálna ochrana týchto práv týmito osobami je zakotvená v časti o ochrane autorských práv (§ 67). 	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K § 25, ods. (1)  
Navrhujeme text zo záveru ustanovenia v znení „má právo udeliť súhlas na použitie diela“ vyňať a použiť ho ako samostatné ustanovenie nového odseku (2). Následne je potrebné prečíslovať terajšie ods. (2) a (3) na odseky (3) a (4). 
Odôvodnenie: 
Jedná sa o charakterovo i vecne odlišné právo autora s odlišným režimom i zmluvnými náležitosťami. 
 	O 	N	Ide o súvisiace práva – rozhodovať o použití diela.	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K § 25 ods.(3) 
Z ustanovenia oproti platnému zákonu predkladateľ vypustil 
- majetkové právo autora na udelenie súhlasu na spracovanie, preklad a adaptáciu diela, 
- ďalej právo na udelenie súhlasu sa zaradenie diela do súborného diela a tiež 
- právo autora udeľovať súhlas na sprístupňovanie. 
Dôrazne žiadame tieto práva opätovne zaradiť do znenia zákona! 
Odôvodnenie: 
Vďaka rozvoju technológií sa možnosti použitia autorských diel neustále rozširujú, preto niet dôvodu, prečo by sa mali výnosy z použitia diel autorov (duchovné i ekonomické) prenášať na používateľov, napríklad redukovaním majetkových práv autorov. 
 	O 	ČA	Sprístupňovanie verejnosti je v zmysle definície v § 34 podtyp verejného prenosu tak, ako je tomu aj doteraz.	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K § 24  
Žiadame za ods. (3) (podľa pôvodného číslovania, resp. (4) podľa nami navrhovaného číslovania) zaradiť nový odsek (4) (resp. (5) podľa nami navrhovaného číslovania) v tomto znení: „Autor má právo na odmenu za každé použitie svojho diela. Výnimky z uplatňovania tohto práva stanovuje tento zákon a od uplatnenia tohto nároku môže tiež autor upustiť vo výnimočných prípadoch predovšetkým v prípade použitia diela na dobročinné účely.“ 
Odôvodnenie: 
Podstatou majetkových práv autora je vymedziť spôsoby, ktorými môže autor zhodnotiť svoje dielo na trhu a tým obnoviť svoje psychické i fyzické sily pre ďalšiu tvorbu v prospech seba i spoločnosti ako celku. Navrhované ustanovenie pred časom v Autorskom zákone bolo, ale z jeho následných zmien ho zákonodarca vypustil v mene možnosti bezodplatného použitia autorského diela v súvislosti s nekomerčnými, predovšetkým dobročinnými aktivitami. Dôsledkom však je, že používatelia vo všeobecnosti vyvíjajú tlak na autorov, aby im poskytovali bezodplatné licencie na najrôznejšie, často aj komerčne využiteľné účely. Možnosť podpísať takúto bezodplatnú licenciu je pritom právom autora, a nie nárokom používateľa. Túto skutočnosť by mal nový zákon striktne vymedziť, ak má slúžiť tvorcom duchovných hodnôt tejto krajiny. 
 	O 	ČA	Autorovi sa priznáva právo na odmenu za použitie diela, ak tento zákon neustanovuje inak.	
Verejnosť 	K § 31, ods. (1)  
Nový zákon by mal riešiť aj to, do akej miery je vo vzťahu k verejnému prenosu riešená otázka uplatnenia 3 D printových technológií? 	O 	N	3D-tlačiarne vyhotovujú rozmnoženinu diela.	
Verejnosť 	K § 34, ods. (1)  
Navrhujeme za slovami „ktorý si sám zvolí“ doplniť zátvorku s textom („...napr. prostredníctvom internetovej siete“) 
Odôvodnenie: 
V navrhovanej podobe je ustanovenie nezrozumiteľné. 
 	O 	N	Príklady môže uvádzať dôvodová správa.	
Verejnosť 	K § 35, ods. (3)  
Navrhujeme na konci ustanovenia doplniť text: „Na účely kontroly je organizácia kolektívnej správy oprávnená nahliadať do účtovných dokladov obchodníka. 
Odôvodnenie: 
Bez možnosti kontroly plnenia obsahu ustanovenia nie je reálne jeho vykonanie. 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 38 
Navrhujeme nahradiť slovo „veci“ slovným spojením „hmotný substrát“ 
Odôvodnenie: 
Slovo „veci“ sa javí ako málo konkrétne; dosiaľ používaný a zabehnutý pojem „hmotný substrát“ sa nám javí ako primeranejší.. 
 	O 	N	Hmotný substrát je pojem právnej teórie vo vzťahu k veci, prostredníctvom ktorej je dielo vyjadrené, avšak Občiansky zákonník pri vlastníckom práve používa v tejto súvislosti výhradne pojem vec.	
Verejnosť 	K § 38, ods. (1)  
Navrhujeme v prvej vete za slovami „...nie je dotknuté autorské právo,“ doplniť text „najmä právo na nedotknuteľnosť diela.“ 
Odôvodnenie: 
Považujeme túto konkretizáciu za mimoriadne dôležitú pre zachovanie jedinečného charakteru diela. 
 	O 	N	Ide o celý obsah autorského práva, ktorý definuje AZ, formulácia „najmä“ je mätúca.	
Verejnosť 	K § 42  
Odporúčame vypustiť nadpis „Použitie na účely slobody slova a práva na informácie“ 
Odôvodnenie: 
Podľa nášho vedomia nemá citácia nič spoločného so slobodou slova ani s právom na informácie. 
 	O 	N	Kategorizácia výnimiek do skupín vychádza z Wittem Code.	
Verejnosť 	K § 42, ods. (1)  
Navrhujeme doplniť za slovo „cituje“ slová „v inom diele“ 
Odôvodnenie: 
Jedná sa o jazykové upresnenie formulácie. 
 	O 	N	Smernica 2001/29/ES nevyžaduje, aby bola povolená citácia len do iného diela. Recenzia alebo odborná prednáška nemusí v každom prípade byť chránená ako dielo, a tým sa citovanie v nich stalo neoprávnené.	
Verejnosť 	K § 43 
Navrhujeme z celého ustanovenia vypustiť slovo „pastiš“ 
Odôvodnenie: 
Zaradenie tejto problematiky, resp. tohto výtvoru do autorského zákona by znamenalo legalizáciu plagiátu. 
 	O 	N	Výnimku na účely pastiša upravuje smernica 2001/29/ES.	
Verejnosť 	K § 44, ods. (2)  
Navrhujeme za navrhované znenie pridať text: „...ak takéto použitie nie je výslovne nositeľom práv vylúčené.“ 
Odôvodnenie: 
V súlade s osobnostnými právami autora nie je namieste neumožniť mu takéto rozhodnutie aj v tomto prípade. 
 	O 	N	Smernica 2001/29/ES nedovoľuje vylúčenie tejto výnimky.	
Verejnosť 	K § 46  
Navrhujeme na konci ustanovenia doplniť text: „Za takéto použitie prislúcha autorovi primeraná odmena.“ 
Odôvodnenie: 
Nie je primerané, aby napr. obchodníci so suvenírmi zarábali na rozmnoženinách autorských diel bez toho, aby na ich zisku participovali autori týchto diel. 
 	O 	N	Smernica 2001/29/ES upravuje len tri odplatné výnimky (reprografiu, privatecopying a výnimku pre nemocnice a väznice).	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka V kontexte § 46 
Vnímame ako nevyhnutnosť v zákone zadefinovať pojem „verejné priestranstvo. 
Odôvodnenie: 
Absencia takejto definície vyvoláva mnohé problémy v súvislosti s použitím autorských diel. 
 	O 	N	Verejné priestranstvo nedefinuje ani žiaden verejnoprávny predpis a napriek tomu nevznikajú v tomto ohľade pochybnosti.	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K §§ 38 – 64  
Vznášame týmto ostrý protest voči skutočnosti, že IV.hlavu nazvanú Výnimky a obmedzenia (myslí sa z majetkových práv autorov) reprezentuje v návrhu 25 paragrafov, z ktorých 20 je doplnených ustanovením, že za uplatnenie tejto výnimky autorovi neprislúcha odmena a v dvoch prípadoch mu prislúcha aspoň náhrada odmeny. Na rozdiel od v súčasnosti platnej podoby autorského zákona je tiež stanovenie výšky náhrady odmeny ponechané na rokovanie organizácií kolektívnej správy so spoplatnenými subjektami. Tie však je potrebné identifikovať na základe veľmi všeobecne vymedzených kritérií, čo minimálne v prechodovom období môže mať a pravdepodobne aj bude mať za následok výrazné zníženie príjmov autorov, Na rozdiel od IV. hlavy Výnimky a obmedzenia V.hlava nazvaná Ochrana autorského práva počíta všeho-všudy sedem paragrafov!!! Tieto skutočnosti nemožno nevnímať ako diskrimináciu autorov voči používateľom a v istom zmysle ohrozenie vývoja „živej“ kultúry na Slovensku. 
 	O 	N	Náhrada odmeny nemala byť nikdy ponechaná na dohodu medzi organizáciami kolektívnej správy a povinnými subjektami. Zámerom predkladateľa bolo súčasne s týmto návrhom zákona predložiť vyhlášku, ktorá výšku a základ náhrad odmien stanoví. Na základe pripomienok uplatnených inými subjektami sa pristúpilo k preneseniu týchto ustanovení z vyhlášky späť do textu zákona, resp. do jeho prílohy.	
Verejnosť 	K § 47  
Navrhujeme v názve „Použitie na sociálne, kultúrne a úradné účely“ nahradiť slovo „kultúrne“ slovom „osobné“. 
Odôvodnenie: 
Nejaví sa reálne, aby relevantné použitie umeleckého diela nemalo „kultúrny účel". 
 	O 	N	Uvedený nadpis sa vzťahuje aj na iné výnimky s kultúrnym účelom.	
Verejnosť 	K § 47  
Navrhujeme na konci ustanovenia doplniť text: „, alebo si rozmnoženinu nechá pre osobnú potrebu vyhotoviť iným subjektom.“ 
Odôvodnenie: 
Návrh zohľadňuje aj iné spôsoby zaobstarania si rozmnoženiny pre osobnú potrebu, než je jej osobné vyhotovenie a stanovuje aj subjekt zodpovedný za jej vytvorenie. . 
 	O 	N	Pokiaľ iná osoba koná v mene a na účel beneficienta tejto výnimky, nejde o zmenu v osobe používateľa. 	
Verejnosť 	K § 48 Reprografia  
Navrhujeme pred doterajšie písmeno a) zaradiť: 
1. Nový odsek (1), ktorý uvedie definíciu pojmu „reprografia“ 
2. Nový odsek (2), ktorý uvedie definíciu pojmu „reprografické zariadenie“ 
zároveň navrhujeme zmeniť číslovanie ustanovení doterajších odsekov (1) a (2) na odseky (3) a (4). 
Odôvodnenie: 
V návrhu zákona t.č. absentuje definícia činností, ktoré sa označujú cudzím, nie bežne používaným slovom „reprografia“. „Reprografia“ je naviac priamo viazaná na technické zariadenia a - keďže sa z ich dovozu a predaja odvoidzujú náhrady odmien autorov - považujeme za nevyhnutné stanoviť kritériá, alebo spôsob ich vymedzenia, ktorý umožní jednoznačne určiť ich reprografickú funkciu. 
 	O 	ČA	Príloha zákona presne špecifikuje čisti reprografické zariadenia, ako aj zariadenia, ktoré sú popri reprografických rozmnoženinách schopné vyhotoviť aj rozmnoženinu pre súkromnú potrebu.	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K § 49 Náhrady odmien 
Žiadame doplniť ustanovenie o nasledovný text: „ pre určenie konkrétnych komodít, ktorých sa táto povinnosť v príslušnom období týka vydáva Ministerstvo kultúry SR každoročne samostatný výnos.“. 
Odôvodnenie: 
Vývoj technologických zariadení umožňujúcich reprografické a jemu príbuzné vytváranie rozmnoženín je taký dynamický a rôznorodý, že absencia záväzného právneho materiálu v tejto oblasti môže spôsobiť a už dnes spôsobuje buď nevymáhateľnosť práva autorov na náhrady odmien, alebo nekonečné súdne spory organizácií kolektívnej správy so spoplatnenými subjektami. 
 	O 	N	Zámerom predkladateľa bolo súčasne s týmto návrhom zákona predložiť vyhlášku, ktorá výšku a základ náhrad odmien stanoví. Na základe pripomienok uplatnených inými subjektami sa pristúpilo k preneseniu týchto ustanovení z vyhlášky späť do textu zákona, resp. do jeho prílohy.	
Verejnosť 	K § 53 Použitie v rámci občianskych a náboženských obradov  
Navrhujeme vypustiť text „alebo slávností organizovaných orgánom verejnej správy“. 
Odôvodnenie: 
Pri tejto dikcii môže ísť aj o ekonomicky lukratívne podujatia verejnej správy, kde uplatnenie tejto výnimky z majetkových práv autora nemá opodstatnenie. 
 	O 	ČA	Ustanovenie sa užšie terminologicky vymedzilo, aby tvorilo rovnocenný protipól náboženským obradom.	
Verejnosť 	K § 61  
Navrhujeme vypustenie názvu pred paragrafom „Použitie s minimálnym hospodárskym významom“ 
Odôvodnenie: 
Ustanovenia tejto časti neuvádzajú, čo sa rozumie pod pojmom „minimálny hospodársky význam“. Na druhej strane, aj skutočný „minimálny hospodársky význam“ ako dôvod pre výnimku z práv autorov spochybňuje význam a zmysel majetkových autorských práv. 
 	O 	A		
Verejnosť 	 
Navrhujeme do návrhu doplniť nové ustanovenie o nepodstatnom vedľajšom použití diela ku ktorému dochádza najmä v oblasti audiovizuálnej tvorby (napr. zapnutý televízny prijímač v rámci scény nakrúcaného filmu). 
Odôvodnenie: 
Na rozdiel od § 59 sa tu nejedná o náhodilosť, ale o zámer používateľa. 
 	O 	N	Takúto výnimku smernica 2001/29/ES nepovoľuje.	
Verejnosť 	K § 64  
Navrhujeme vypustiť nadpis pred paragrafom v znení: „Použitie na účel podpory hospodárskej súťaže“ 
Odôvodnenie: 
Predmetné použitie má opodstatnenie ako propagácia kultúrneho podujatia v spoločnosti. Hospodárska súťaž rozhodne nie je dôvodom na výnimku z majetkových práv autorov. Takáto motivácia je skôr ich výsmechom. 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 66  
Navrhujeme za slovíčko „sa“ doplniť text „okrem autora“ 
Odôvodnenie: 
Z formulácie vety nie je priamo zrejmé, že je pokračovaním predošlého ustanovenia, preto je potrebné z lingvistického hľadiska uviesť túto súvislosť. 
 	O 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované. 	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K § 72 Licenčná zmluva 
Žiadame z ustanovenia vypustiť text: „ak sa autor s nadobúdateľom nedohodol na bezodplatnom poskytnutí licencie“. 
Odôvodnenie: 
Navrhované vypustenie predmetného textu nevylučuje možnosť dohody medzi autorom a nadobúdateľom o bezodplatnom udelení licencie, nehovoriac o tom, že aj nulovú odmenu je – v absolútnom slova zmysle – možné považovať za odmenu. Aj v tomto prípade je však potrebné akceptovať, že udelenie bezodplatnej licencie je výhradným právom autora a nie nárokovateľnou alternatívou nadobúdateľa, čím sa v poslednom období stalo. 
 	O 	N	Absencia ustanovenia o možnosti dohody o bezoplatnom poskytnutí licencie by znamenala jej úplnú nemožnosť, nakoľko ide o jedinú výnimku, kedy odmena nemusí zodpovedať rozsahu, spôsobu a času udelenej licencie. 	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K § 72 Licenčná zmluva, ods. (3)  
Žiadame z ustanovenia vypustiť text: „ak autor udeľuje výhradnú licenciu“. 
Odôvodnenie: 
Predmetný text umožňuje nadobudnutie nevýhradnej licencie bez jej písomnej podoby, čo podľa nášho presvedčenia znižuje právnu istotu oboch zmluvných strán, no predovšetkým autora, ako obvykle ekonomicky slabšieho partnera. Možnosť kompenzácie nedokázateľného nepísomného dohovoru má kompenzovať ustanovenie ods. 5 o možnosti žiadať do 15 dní potvrdenie o obsahu nepísomnej licenčnej zmluvy, avšak v prípade vydania písomného potvrdenia nezodpovedajúceho skutkovej podstate ústneho dohovoru nemá pre prípad súdneho sporu ani jedna strana relevantný dôkazový materiál. V situácii, keď používatelia nezriedka zneužívajú svoju ekonomickú prevahu,je pre autora nepísomná podoba uplatňovania jeho autorských práv nevýhodná, napriek tomu, že je často – vzhľadom na svoju ekonomickú závislosť – nútený ju akceptovať. Zmyslom zákona by však nemalo byť oslabovať niektorý zo subjektov na trhu, tým skôr ak už oslabený je napríklad ekonomickou závislosťou na používateľovi. 
 	O 	N	Nejde o zmenu, predmetné ustanovenie len kopíruje súčasné znenie AZ. Formálnosť písomnej zmluvy zostáva stále do istej miery opodstatnená len pri výhradnej licenčnej zmluve.	
Verejnosť 	K § 72, ods. (5)  
Ustanovenie tohto paragrafu v nadväznosti na našu pripomienku č. 35 navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Nasledujúce ustanovenia návrhu uvádzajú viacero dôvodov pre právne akty (napr. vypovedanie zmluvy), ktoré predpokladajú exaktnú preukázateľnosť dohodnutých podmienok licenčnej zmluvy. Máme za to, že potvrdenie o obsahu jej nepísomnej podoby nemá právnu váhu písomnej podoby licenčnej zmluvy. 
 	O 	N	Nejde o zmenu, predmetné ustanovenie len kopíruje súčasné znenie AZ. Formálnosť písomnej zmluvy zostáva stále do istej miery opodstatnená len pri výhradnej licenčnej zmluve.	
Verejnosť 	K § 73 Spôsob použitia diela, ods. (1)  
Navrhujeme zmeniť text ustanovenia nasledovne: „licenčná zmluva musí obsahovať spôsob použitia diela“ 
Odôvodnenie: 
Pôvodne navrhované znenie ustanovenia uvádza pojem „spôsob použitia diela nevyhnutný na dosiahnutie účelu zmluvy“, pričom o „účele zmluvy“, ktorá nemá písomnú podobu sa môžu jej účastníci a prípadne i súd len dohadovať. 
 	O 	N	V prípade ak zákon predpisuje obsah zmluvy a táto ju neobsahuje, je absolútne neplatná. Ustanovenie zmenené už v minulosti rieši tisícky neplatných zmlúv, z ktorých si však obe strany dobromyseľne plnili a nemali záujem na jej neplatnosti. Uvedené neplatí len pre nepísomné zmluvy, ale aj pre tie, ktoré boli dojednané písomne.	
Verejnosť 	K § 74 Rozsah licencie ods. (2)  
Navrhujeme nahradiť dikciu ustanovenia textom: „Licenčná zmluva musí definovať rozsah licencie.“ 
Odôvodnenie: 
Obdobne ako v pripomienke k § 73, ods. (1) pôvodne navrhované znenie uvádza pojem „spôsob použitia diela nevyhnutný na dosiahnutie účelu zmluvy“. Okrem toho, že v nepísomnej licenčnej zmluve je problematické verifikovať „účel zmluvy“, za neurčité je možné považovať aj spôsoby použitia diela nevyhnutné na jeho dosiahnutie. 
 	O 	N	V prípade ak zákon predpisuje obsah zmluvy a táto ju neobsahuje, je absolútne neplatná. Ustanovenie zmenené už v minulosti rieši tisícky neplatných zmlúv, z ktorých si však obe strany dobromyseľne plnili a nemali záujem na jej neplatnosti. Uvedené neplatí len pre nepísomné zmluvy, ale aj pre tie, ktoré boli dojednané písomne.	
Verejnosť 	k § 75 Trvanie licencie  
Navrhujeme nahradiť dikciu ustanovenia nasledovne: „Licenčná zmluva musí určiť čas, na ktorý autor licenciu udeľuje, alebo spôsob jeho určenia.“ 
Odôvodnenie: 
Rovnako ako v pripomienkach § 73, ods.(1) a § 74,ods. (5) . sa tu uvádza ako rozhodujúci „účel zmluvy“ ktorý však v nepísomnej licencii je len ťažko verifikovateľný, z toho dôvodu nie je reálne ani stanoviť čas, ktorý je na naplnenie „účelu zmluvy“ nevyhnutný. 
 	O 	N	V prípade ak zákon predpisuje obsah zmluvy a táto ju neobsahuje, je absolútne neplatná. Ustanovenie zmenené už v minulosti rieši tisícky neplatných zmlúv, z ktorých si však obe strany dobromyseľne plnili a nemali záujem na jej neplatnosti. Uvedené neplatí len pre nepísomné zmluvy, ale aj pre tie, ktoré boli dojednané písomne.	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K § 81  
Žiadame jednoznačnejšiu definíciu „právneho úkonu smerujúceho voči neurčitým osobám .“ 
Odôvodnenie: 
V rámci autorského práva ide na Slovensku o nový právny inštitút a preto je nevyhnutne potrebné v tejto právnej norme jeho transparentné a čitateľné uvedenie do praxe uplatňovania práv autormi. 
 	O 	N	Ide o štandardnú formuláciu vychádzajúcu z definície právneho úkonu v Občianskom zákonníku. 	
Verejnosť 	K § 81 Osobitné ustanovenia o udelení licencie, 
Navrhujeme v názve precizovať o aký typ licencie ide. 
Odôvodnenie: 
Z charakteru a kontextu ustanovenia sa zdá, že navrhovateľ mal na mysli špecifický režim použitia autorského diela na internete. Táto skutočnosť by však – pokiaľ nejde o univerzálnejší princíp – mala byť zrejmá už z názvu tejto časti návrhu. 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 81 Osobitné ustanovenia o udelení licencie, ods. (3)  
Opäť jedna – koľká už? - zo zákona „bezodplatná“ licencia. 	O 	N	Verejné licencie (napr. Creative Commons) sú v drvivej väčšine bezodplatné. Autori ich využívajú na voľné šírenie svojej tvorby.	
Verejnosť 	K § 82, ods. (1)  
Navrhujeme vypustiť z ustanovenia text: „len za predpokladu, že preukážu predchádzajúci úmysel autora odstúpiť od licenčnej zmluvy“. 
Odôvodnenie: 
V prípade napr. zmeny politickej situácie po smrti autora ak autor za svojho života a v predchádzajúcom politickom režime neprejavil záujem o odstúpenie od licenčnej zmluvy, môže nadobúdateľ jeho dielo použiť v novej spoločenskej situácii proti jeho záujmom a jeho blízke osoby by boli voči tomu bezmocné. 
 	O 	A	Ustanovenie § 82 bolo na základe pripomienok iných subjektov úplne vypustené.	
Verejnosť 	K § 82, ods. (3) 
Je pozoruhodné, že podľa návrhu nie je povinná písomná forma licenčnej zmluvy, kým podľa tohto ustanovenia „Odstúpenie od licenčnej zmluvy musí mať písomnú formu“. Určite sa nejedná o diskrimináciu autorov? 	O 	A	Ustanovenie § 82 bolo na základe pripomienok iných subjektov úplne vypustené.	
Verejnosť 	Zásadná pripomienka K § 82, ods. (4)  
Navrhujeme toto ustanovenie vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Povinnosť autora uhradiť straty nadobúdateľa za odstúpenie od licenčnej zmluvy nie je kompenzovaná analogickou zásadou na strane nadobúdateľa (napríklad v prípade využitia licencie spôsobom, ktorý má za následok ujmu na strane autora). 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 82, ods. (5)  
Navrhujeme doplniť ustanovenie o text: „okrem prípadov, kedy bol dôvodom vypovedania zmluvy spôsob, akým nakladal nadobúdateľ s licenciou.“ 
Odôvodnenie: 
Limitovanie práva autora rozhodnúť sa o opätovnom použití svojho diela výhradne rovnakým nadobúdateľom licencie je samo o sebe dokonca nad rámec bežných obchodných vzťahov. Zjavne ide o preferenciu „ochrany investície“ pred autorským právom. 
 	O 	N	Ustanovenie § 82 bolo na základe pripomienok iných subjektov úplne vypustené.	
Verejnosť 	K § 83 Odstúpenie od zmluvy z dôvodu nevyužívania licencie, ods. (1) 
Ustanovenie navrhujeme z návrhu vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Keďže ustanovenie neuvádza kritériá pre posúdenie „neaktivity“ nadobúdateľa licencie, vytvára napr. priestor pre autorov momentálne nereprízovateľných audiovizuálnych diel v archíve RTVS. Ako depozitár audiovizuálnych diel (viď zákon o audiovízii) ich však RTVS uchovávať musí. Autor takéto audiovizuálne dielo bez participácie výrobcu RTVS použiť nemôže. Z uvedeného sa v tomto prípade javí toto ustanovenie irelevantné. 
 	O 	N	Inštitút nevyužívania licencie už AZ na základe transpozície smernice už obsahuje pri zvukových záznamoch	
Verejnosť 	K § 145  
V príkladmom výpočte uvádzané diela zborník, noviny, časopis, encyklopédia, antológia, pásmo alebo výstava doposiaľ označované ako súborné diela, nemožno charakterizovať ako databázy v zmysle § 144 ods. 1! Navrhujeme ponechať doterajšiu úpravu. 	O 	N	Ide o transpozíciu smernice, ktorá rozlišuje databázy, ku ktorým sa viažu autorské práva (v predchádzajúcej úprave súborné diela) a databázy, ku ktorým sa viaže právo sui generis.	
Verejnosť 	všeobecná zásadná pripomienka 
Zákon podľa nášho uváženia nerešpektuje potreby praxe v súčasnej informačnej spoločnosti, keďže nerieši problematiku požičiavania príloh printových dokumentov /CD, DVD/v knižniciach. Týka sa to absenčných výpožičiek. Knižnice v súčasnosti takého prílohy požičiavať nemôžu!!! Požičiavať môžu len printovú knihu bez prílohy. Dovoľujeme si upozorniť na stúpajúci počet kníh s takouto prílohou a podľa prieskumov zo zahraničia stúpajú práve vydania printových kníh s elektronickou prílohou /CD/. Je treba preto riešiť aj požičiavanie príloh takýchto kníh. Ďakujem.  	O 	N	Vypožičiavanie týchto typov dokumentov je riešené uzatvorením štandardnej licenčnej zmluvy. 	
Verejnosť 	k §3 a §26 
Zásadné pripomienky: 
1. do §3 odsek (2) doplniť za slovo "dielo" slová: 
", staviteľské dielo" 
Odôvodnenie: 
Ide o ochranu tvorivej duševnej činnosti autora, ktoré nie je iba architektonickým dielo v zmysle jeho definovania v navrhovanom zákone, ale je priemetom umenia a vedy, v zmysle ods.(1) 

2. Do §3 doplniť odsek (6), ktorý znie: 
"(6)Staviteľským dielom je zobrazenie tvorivej myšlienky autora, najmä grafické a plastické zobrazenie riešenia staviteľského diela vrátane vedecko-technického tvorivého riešenia návrhu a uskutočnenia diela. 
Odôvodnenie: 
Okrem definovania architektonického diela je potrebné definovať aj staviteľské dielo, ktoré v zmysle §3 ods.(1) je dielom tvorivej duševnej činnosti autora a má v sebe prvky umenia a aj vedy. Ide najmä o inžinierske staviteľské diela, ktoré sú vnímané sčasti ako architektonické diela, ale sú výnimočné aj ako dielo tvorivej vedeckej činnosti, napr. nových postupov výpočtov, použitia vedeckých pokusov a meraní, použitia vedeckých modelových informácií. 

Za Spolok statikov Slovenska, Ing. Ján Kyseľ, predseda 	O 	N	Ochrana architektonického diela ako predmetu autorského práva vyplýva z medzinárodných zmlúv  a práva európskej únie. Ak akýkoľvek výtvor splní pojmové znaky diela, bude chránený ako autorské dielo bez ohľadu na jeho názov.	
Verejnosť 	Všeobecne : 
Namietame nedostatočné odôvodnenie potreby rekodifikácie autorského zákona, ako aj to, že sa jeho rekodifikácia nevyvíjala v súčinnosti s rekodifikačnými prácami na Občianskom zákonníku, resp. Občianskom súdnom poriadku. Okrem iného predkladateľ zavádza nové právne vzťahy, novú terminológiu, na druhej strane bez dôsledného odôvodnenia zrušuje predmety ochrany, ktorým doteraz bola poskytovaná ochrana. Ide najmä o výrobcov zvukovo-obrazových záznamov, pričom sa dostatočne nevysporiadal s právnymi vzťahmi vzniknutými v minulosti. Domnievame sa, že takto predložený návrh zákona je predčasný a nereflektuje na požiadavky praxe. Vytýkané nedostatky platnej právnej a prípadnú transpozíciu relevantných smerníc mohol predkladateľ riešiť cestou novelizácie a v súčinnosti s rekodifikáciou Občianskeho zákonníka, čo by napokon viedlo k nastoleniu väčšej právnej nastolenia istoty. 
Za negatívum považujeme, že predkladateľ sa nijakým spôsobom nevenuje v návrhu zákona mechanizmom na zabezpečenie zlepšenia právneho a sociálneho postavenia výkonných umelcov.V praxi veľmi často dochádza k tomu, že sú donútení jednorázovo vysporiadať svoje právo na primeranú odmenu za verejný prenos, bez ohľadu na to ako často a ako dlho je ich umelecký výkon v budúcnosti verejne šírený. Práve títo nositelia práv sú najslabším článkom v súčasnej právnej úprave a namiesto posilnenia ich právneho postavenia, navrhovanou úpravou môže dôjsť k jeho zhoršeniu. V porovnaní s právnou úpravou v iných členských štátoch (napríklad v Českej republike) majú organizácie kolektívnej správy práv výkonných umelcov na Slovensku právomoci vo vzťahu ku používateľom predmetov ochrany značne obmedzené a to najmä v tom zmysle, že neexistuje zákonná povinnosť používateľa predmetu ochrany uzatvoriť s kolektívnym správcom práv pred použitím zmluvu, ktorou sa stanoví výška odmeny a spôsob jej uhradenia a neexistuje ani možnosť kolektívneho správcu a ani samotného nositeľa súvisiacich práv s autorským právom výkon takéhoto použitia dočasne zakázať a to ani v prípade ak primeraná odmena nebola uhradená. Tento stav je v mnohých prípadoch účelovo zneužívaný a to napriek tomu, že výkonný umelec má v zmysle platnej právnej úpravy garantované právo na primeranú odmenu za verejný prenos. Preto za veľmi dôležité považujeme doprecizovanie ustanovení o primeranej odmene, ktorým sa aj súčasná právna úprava venuje len okrajovo. 
 	O 	N	Nutnosť rekodifikácie vyplýva z Legislatívneho zámeru autorského zákona.	
Verejnosť 	K § 2:  
Ponechať súčasnú úpravu vecnej a personálnej pôsobnosti zákona 
Ponechať pre jej jasnosť a zrozumiteľnosť, ako aj právnu kontinuitu. 
 	O 	ČA	Ustanovenie bolo preformulované .	
Verejnosť 	K § 43:  
Doporučujeme presnejšie definovať rozsah výnimky, definovať pojmy. 
Vzhľadom na skutočnosť, že ide o zásah do majetkových práv, malo by byť zavedenie každej výnimky presne vymedzené a limitované, aby sa zabránilo prípadnému konaniu na úkor majetkového prospechu pôvodného autora z dôvodu nedostatočného vymedzenia. 
 	O 	N	Výnimka je naformulovaná v súlade so smernicou 2001/29/ES.	
Verejnosť 	K § 45:  
vypustiť navrhované znenie. 
Neexistuje dôvod na zavedenie tejto výnimky v podmienkach SR. 
 	O 	N	Nejde o novú výnimku (§ 69 ods. 2 písm. b) súčasného AZ).	
Verejnosť 	K § 47:  
vrátiť pojem „vyhotovenie rozmnoženiny pre osobnú potrebu“. 
Odôvodnenie : Zachovanie právnej istoty 
 	O 	N	Smernica 2001/29/ES výslovne uvádza „private use“ – súkromné použitie, doterajší výklad smerom k pojmu osobný účel bol zužujúci. Dôvodová správa spresňuje, že ide aj o osoby spojené príbuzenskými alebo spoločenskými vzťahmi.	
Verejnosť 	k § 48 : 
doplniť negatívne vymedzenie predmetov ochrany, na ktoré sa výnimka nevzťahuje 
Odôvodnenie: právna istota 
 	O 	ČA	Smernica 2001/29/ES obsahuje jedinú výnimku v tomto smere, a to hudobné dielo v notovej podobe. Na základe pripomienok iných subjektov, predkladateľ doplnil aj celé slovesné dielo.	
Verejnosť 	K § 49:  
Vrátiť pojmy platnej právnej úpravy – prístroj, nosič, zariadenie 
Odôvodnenie: právna istota, kontinuita existujúcich právnych vzťahov a jednotná terminológia. Zo znenia výnimky vypadol nosič, nie je na to dôvod. 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 52 : 
nahradiť pojem „zdravotne postihnutých“ pojmom „osôb so zdravotným postihnutím“ 
Odôvodnenie: zaužívaná terminológia 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 53:  
Vypustiť slová“ slávností orgánov verejnej správy“ 
Takéto vymedzenie môže predstavovať vážny zásah do práv nositeľov práv 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 68 ods.1 :  
doplniť nosič 
Odôvodnenie: Neexistuje dôvod vyňatia nosičov spod tejto povinnosti 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 81 ods.1:  
Navrhujeme vypustiť poslednú vetu „ Ponuka podľa prvej vety je neodvolateľná“. 
Odôvodnenie : rozpor s princípmi súkromného práva. 
 	O 	A		
Verejnosť 	K § 123 ods. 2: 
Navrhujeme doplniť za slová „výkonnému umelcovi“ slová „a príslušnej organizácii kolektívnej správy práv.“ 	O 			
Verejnosť 	§ 163 ods. 1. : 
Doplniť na konci vetu „Na účely tohto zákona sa za štatút považujú stanovy občianskeho združenia.“ 
Odôvodnenie: Úprava vyplývajúca zo Smernice o kolektívnej správe práv. 
 	O 	N	Skutočnosť, že stanovy občianskeho združenia môžu spĺňať požiadavky kladené zákonom na štatút organizácie kolektívnej správy je vysvetlená v dôvodovej správe.	
Verejnosť 	K § 173 ods. 2, ods. 3 písm. h), ods. 6, ods. 7 : 
Vypustiť navrhované znenia. 
Odôvodnenie: Zvolanie a právomoci Valného zhromaždenia upravujú Stanovy príslušnej organizácie 	O 	A		
Verejnosť 	K § 36 
Navrhujeme preformulovať ods. 3 (postúpenie výkonu majetkových práv) tak, aby bol zahrnutý pod licenčnú zmluvu. 
Zdôvodnenie: Protirečivé a nezrozumiteľné ustanovenie, že majetkové práva sú neprevoditeľné (ods. 2) a zároveň výkon práv sa môže postúpiť (ods. 3). 	O 	N	Ustanovenie bolo na základe pripomienok iných subjektov vypustené.	
Verejnosť 	K § 69 
Navrhujeme vypustiť § 69. 
Zdôvodnenie: Definícia neoprávneného zásahu do autorských práv je neprimerane široká, čím narúša právnu istotu, obmedzuje hospodársku súťaž a technologické inovácie. Z licenčnej zmluvy k predmetnému dielu už vyplýva, čo je a čo nie je porušením autorských práv, takisto z kontextu autorského práva už vyplýva, čo je a čo nie je porušením autorských práv. § 69 (ods. 2 a 3) umožňuje nespravodlivo kriminalizovať ľudí, čo sa zaoberajú technológiou, ktorá pôvodne nie je určená na porušovanie autorských práv, ale dá sa použiť aj takto. Prirovnanie: Nôž je užitočný nástroj, ale tiež zbraň, preto každý, kto sa zaoberá nožmi, tak porušuje nejaké práva? 
 	O 	N	Ustanovenie nemožno vypustiť, nakoľko ide o povinnú transpozíciu smernice 2001/29/ES.	
Verejnosť 	K § 97 
Navrhujeme opraviť definíciu počítačového programu v ods. 1 – text „príkazov a inštrukcií“ nahradiť textom „príkazov alebo inštrukcií“ a navrhujeme vypustiť slovo „neoddeliteľnou“. 
Alternatívne navrhujeme preformulovať celý ods. 1 takto: 
„Počítačový program je jednoznačná postupnosť príkazov alebo inštrukcií zapísaná v zdrojovom kóde alebo v strojovom kóde. Súčasťou počítačového programu je aj podkladový materiál použitý na jeho vytvorenie. Myšlienky a princípy, na ktorých je založený prvok počítačového programu, vrátane tých, ktoré sú podkladom jeho rozhrania, nie sú chránené podľa tohto zákona.“ 
Zdôvodnenie: Uvedená definícia je nepresná a málo zrozumiteľná. Podkladový materiál je oddeliteľný, lebo nemusí byť predmetom licenčnej zmluvy tak, ako samotný program. 	O 	ČA	Ustanovenie vyplýva zo smernice 2009/24/ES. 	
Verejnosť 	K § 101 
Navrhujeme vypustiť § 101 ods. 4. 
Zdôvodnenie: Odsekom 4 sa zavádza osobitná kategória autorov s obmedzenými právnymi možnosťami oproti ostatným autorom, čím sa táto kategória autorov môže cítiť diskriminovaná alebo poškodená. Vylučuje sa použitie autorskej zmluvy, čím sa obmedzujú možnosti zárobkovej činnosti autora. Konkrétne ide o programátorov, ktorí sú prevažne mladí ľudia, najmä študenti, vo vekovej skupine s veľkou nezamestnanosťou. Zhoršuje sa postavenie tejto kategórie autorov na trhu práce. 	O 	N	Predmety ochrany uvedené v tomto ustanovení a vzťahy, ktoré vznikajú pri ich tvorbe sú natoľko špecifické, že musia podliehať režimu  zamestnaneckého diela, pretože najčastejšie ide o kumuláciu diel vytvorených na objednávku a zamestnaneckých diel. 	
Verejnosť 	§§ 1-204 
č. 1) § 3 ods. 1 

Pripomienky: Navrhované ustanovenie je v rozpore so sekundárnym právom EÚ. Zatiaľ čo návrh AutZ predpokladá štandard originality diela ako „jedinečný výsledok tvorivej duševnej činnosti autora“, právo EÚ a judikatúra SDEÚ dlhodobo ustanovujú podstatne nižší štandard „originality“ („výsledok autorovej vlastnej tvorivej duševnej činnosti“). Štandard pôvodne obsiahnutý v sekundárnom práve upravujúcom autorské právo k fotografiám, databázam a počítačovým programom rozšíril SDEÚ v rozhodnutí Infopaq aj na ostatné diela, pričom aplikácia nižšieho štandardu bola potvrdená aj v nasledujúcich rozhodnutiach (bližie Husovec, M. K európskemu "prepisovaniu" pojmových znakov autorského diela In Duševné vlastníctvo č.4/2011; Husovec, M. Judikatórna harmonizácia pojmu autorského diela v únijnom práve. In Bulletin slovenskej advokácie č. 12/2012). V prípade fotografií a počítačových programov (§ 97 ods. 2) je požiadavka „jedinečnosti“ priamo v rozpore s ustanoveniami smerníc 2006/116/EC (článok 6) a 2009/24/EC (článok 1(3)). V prípade ostatných diel z vyššie uvedenými rozhodnutiami SDEÚ. Jedine databázy podľa § 145 sú v súlade s unijným právom. 
Návrh: V § 3 ods. 1 zameniť „jedinečný“ za „originálny“; 

č. 2-4) § 3 ods. 3, 4, 5 

Pripomienky: Textácia ustanovení § 3 ods. 3, 4, 5 navodzuje dojem akoby boli tieto diela chránené aj keď nesplnia pojmové znaky diela podľa § 3 ods. 1. Tento dojem zosilňuje prítomnosť odkazu v § 3 ods. 2. 
Návrh: Ustanovenia doplniť odkazom na § 3 ods. 1 podobne ako je tomu v § 3 ods. 2; 

č. 5) § 5 písm. b) 

Pripomienky: Ustanovenie neobsahuje zďaleka všetky formy úradného diela. Obmedzuje sa len na rozhodnutia, pričom však škála aktov, ktoré súdy, úrady či iné orgány vydávajú je podstatne širšia (napr. súhlasy, vyjadrenia, osvedčenia, stanoviská a pod.). 
Návrh: Preformulovať „b) úradné dielo, najmä text právneho predpisu, úradné alebo súdne rozhodnutie, ...“. Zavedie sa tak otvorený pojem „úradné dielo“, ktoré nebude obmedzovať aplikáciu ustanovenia nedostatočným taxatívnym výpočtom. 

č. 6) § 5 písm. f) 

Pripomienky: Text ustanovenia pôsobí mätúco a mohol by skôr spôsobovať problém ako vyjasňovať kedy sú niektoré novinové články vylúčené z autorskoprávnej ochrany. 
Návrh: Alebo ponechať len pojem „denná správa“ a odstrániť časť za bodkočiarkov, alebo prijať formuláciu „f) denná správa; za dennú správu sa nepovažuje dielo, ktoré spĺňa podmienky podľa § 3 ods. 1“. 

č. 7) § 17 

Pripomienky: Ustanovenia § 17 a § 3 ods. 1 v časti „bez ohľadu na jeho podobu, obsah, kvalitu, účel alebo formu jeho vyjadrenia a mieru jeho dokončenia“ sú duplicitné. 
Návrh: Odstrániť poslednú časť vety v § 3 ods. 1 AutZ. Aj tak tam ideovo nepatrí. 

č. 8-9) § 19 ods. 2 a § 20 

Pripomienky: Znenie ustanovení neujasňuje, že sa jedná len o prvé zverejnenie diela. Inak to môže viesť k absurdným výkladom, že autor má osobnostné právo na akékoľvek zverejnenie diela. 
Návrh: Do § 19 doplniť „o prvom zverejnení diela“ a do § 20 doplniť „o spôsobe prvého zverejnenia“. 

č. 10) § 22 

Pripomienky: Znenie ustanovenia je veľmi zložito formulované, pričom takáto formulácia nemá hlbší zmysel. Navyše používa niektoré koncepty (napr. dobrá povesť), ktoré sa na autora – fyzickú osobu, ani len nemôžu aplikovať. 
Návrh: Zjednodušiť ustanovenie, napr. po vzore úpravy v súčasnom zákone. 

č. 11) § 23 

Pripomienky: Nová úprava zavádza podstatne prísnejšie podmienky ako súčasný zákon, ktorý danú otázku nereguluje. O čo viac, súhlas je nepochopiteľne podmienený „písomnou formou“ ako aj ďalšími podstatnými náležitosťami úkonu. To okrem iného znamená, že jednoduchý súhlas môže byť udelený len za podmienok podstatne prísnejších ako pri licencii. Navyše, rozsah povinných náležitosti je neprimeraný tomu, že takýto súhlas je voľne odvolateľný ak nie je súčasťou zmluvy. Navrhovaná úprava nepomáha, ale kladie polená jednoduchému súhlasu. 
Návrh: Zjednodušiť úpravu a odstrániť potrebu akýchkoľvek náležitostí; plne postačí uvedenie možnosti poskytnúť súhlas a možnosť odvolať ho v prípade, ak nie je súčasťou zmluvy. 

č. 12) § 25 ods. 2 

Pripomienky: Ustanovenie je nadbytočné a môže spôsobovať problémy. Z výhradnosti práv jasne vyplýva, že bez súhlasu autora nemožno dielo použiť pokiaľ to neumožňuje zákon. Pokiaľ by ustanovenie existovalo v súčasnej forme, spôsobilo by problémy aj pri aplikácii ustanovení iných zákonov, ktoré dovoľujú používať autorské diela (napr. § 558 ObchZ). 
Návrh: Odstrániť ustanovenie. 

č. 13) § 26 

Pripomienky: Ustanovenia o vyhotovení rozmnoženiny v návrhu sú v nesúlade so sekundárnym právom EÚ. Smernica 2001/29/EC, z ktorej úprava vyhotovenia rozmnoženiny vychádza, nepozná pojem „digitálna rozmnoženina“. Podobná úprava môže spôsobiť značné komplikácie do budúcna. Dôvodová správa tvrdí, že táto koncepcia je v súlade so smernicou 2001/29/EC ako aj ďalšími medzinárodnými prameňmi, no neuvádza na základe čoho ju pokladá za súladnú. Rozlíšenie digitálnej rozmnoženiny si pritom nevyžaduje žiadne z rozhodnutí SDEÚ, UsedSoft vrátane. Toto rozdelenie bude vysoko nepraktické, a možno predpokladať, že spôsobí len a len aplikačné problémy. 
Návrh: Nerozlišovať medzi digitálnou a „inou“ rozmnoženinou diela. 

č. 14-15) § 27 

Pripomienky: Pojem “verejné rozširovanie” (distribution) je autonómny pojem práva EU pochádzajúci zo smernice 2001/29/EC. Úprava v § 27 svojím vlastným vymedzením tohto pojmu a odlišným prístupom k digitálnej a „inej“ rozmnoženiny odporuje jednej zo základných zásad práva EÚ, a to že autonómne pojmy práva EU si členské štáty nemôžu vykladať a upravovať po svojom. Súdny dvor navyše už v minulosti zdôraznil, že za „verejné rozširovanie“ sa považuje iba prevod vlastníckeho práva k predmetu („Pojem verejného šírenia originálu diela alebo jeho rozmnoženiny iným spôsobom ako predajom v zmysle článku 4 ods. 1 smernice 2001/29/ES [...] sa spája výlučne s prevodom vlastníctva tohto predmetu. Preto ani obyčajné poskytnutie možnosti verejnosti používať rozmnoženiny diela chráneného autorským právom, ani verejné vystavenie uvedených rozmnoženín bez skutočného poskytnutia možnosti ich používania, nemôžu predstavovať takúto formu šírenia.“ C-456/06, Peek & Cloppenburg, rozsudok Súdneho dvora z 17. apríla 2008). Nie je preto zrejmé, prečo návrh pokladá „trvalé prenechanie“ digitálnej rozmnoženiny za prevod vlastníckeho práva. Zároveň ods. 3, ktorý upravuje vyčerpanie práva povoliť verejné rozširovanie odlišne u „normálnej“ a „digitálnej“ rozmnoženiny nemá opodstatnenie v práve EÚ ani rozhodovacej praxi SDEÚ. Otázka vyčerpania práv k rozmnoženine, ktorá sa nenachádza na hmotnom nosiči ale bola napr. stiahnutá zo siete internet bola síce riešená Súdny dvorom vo veci UsedSoft (C-128/11, UsedSoft). To sa však týka iba rozmnoženín počítačových programov, ako zvláštnej úpravy na základe smernice 2009/24/EC. Súdny dvor doposiaľ nerozhodoval o podobnej otázke vo vzťahu k všeobecnej úprave obsiahnutej v 2001/29/EC. Je preto nevhodné upravovať túto otázku na základe konštrukcie, ktorá nemá oporu ani v práve a ani praxi Súdneho dvora a ohľadom ktorej panuje v odborných kruhoch i súdnej praxi neistota. 
Návrh: Upraviť ustanovenie tak, aby bolo v súlade so smernicou 2001/29/EC. 

č. 16-17) § 39 

Pripomienky: Tzv. troj-krokový test, je koncept vychádzajúci z medzinárodných dokumentov, ktorého úlohou je obmedziť uplatňovanie výnimiek z autorského práva tak, aby nedochádzalo k nakladaniu diela v rozpore s bežným použitím a aby nebolo neodôvodnene zasahované do právom chránených záujmov autora. Pri uplatňovaný troj-krokového testu je však potrebné vychádzať zo širších súvislostí. Medzi mnohými poprednými odborníkmi panuje názor, vyjadrený v Mníchovskej deklarácii Inštitútu Maxa Plancka pre inovácie a súťaž (Declaration On Banalced Iinterpretation Of Tthe “Tthree-STstep test” In Copyright Law. Dostupné z: http://www.ip.mpg.de/files/pdf2/declaration_three_step_test_final_english1.pdf), že troj-krokový test nemá slúžiť len ako ochrana pred excesívnym používaním autorskoprávnych výnimiek. Mal by takisto slúžiť ako mechanizmus pred neodôvodnene úzkou aplikáciou výnimiek. Moderné autorské právo si vyžaduje, aby boli v oblasti zákonných licencií chránené nie len záujmy autorov, ale i verejný záujem celej širokej spoločnosti. Ustanovenia podobného charakteru je možné vysledovať i priamo v medzinárodných prameňoch, napr. čl. 7 TRIPS alebo preambula WCT. Taktiež nie je dôvod prečo by AutZ nemal využiť plný potenciál 2001/29/EC. Od moderného AutZ sa očakáva, že prijme konečne mechanizmus, ktorý bude riešiť zákonné licencie nadčasovo. Alternatívnym riešením je preto úplne preformulovať § 39 tak, že pripúšťa analogickú aplikáciu za splnenia určitých podmienok (teoretické rozpracovanie pozri Husovec, M. Verejný záujem v autorskom práve. Výnimky a obmedzenia, reštriktívne? In Právny obzor Vol. 5/2013). 
Návrh: S ohľadom na vyššie uvedené, navrhujeme doplniť ustanovenie v zmysle, že obmedzenie majetkových práv nesmie neodôvodnene zasahovať nie len do záujmov autora, ale i záujmov tretích osôb. Alternatívne, navrhuje § 39 úplne preformulovať nasledovne: „Obmedzenia majetkových práv autora sú dovolené v osobitných prípadoch ustanovených v tomto zákone. Obmedzenia, ktoré nie sú osobitne upravené v týchto ustanoveniach, sa spravujú ustanoveniami tohto zákona, ktoré upravujú vzťahy obsahom aj účelom im najbližšie za podmienky, že sú v súlade s právom Únie. Nakladanie s dielom podľa týchto ustanovení nesmie byť v rozpore s bežným využitím diela a nesmie neodôvodnene zasahovať do právom chránených záujmov autora berúc do úvahy oprávnené záujmy tretích osôb.“ 

č. 18) § 40 ods. 1 

Pripomienky: Ustanovenie ukladá povinnosť uviesť meno autora, resp. pseudonym osoby, pod ktorej menom sa dielo uvádza, avšak namiesto toho aby to robilo pri jednotlivých zákonných licenciách, tak robí centrálne bez vzájomného odkazu. Čitateľ zákona tak napríklad pri citačnej zákonnej licencii ani len nezistí, že má splniť tieto esenciálne podmienky. Zákon nemá byť hra na schovávačku. 
Návrh: Odstrániť § 40 ods. 1 a pri zaviesť túto podmienku priamo do § 42 a § 44. 

č. 19) § 40 ods. 3 

Pripomienky: Ustanovenie rozširuje závery vyvodené v rozhodnutí ACI Adam (C-435/12, ACI Adam) nepochopiteľne na takmer všetky zákonné licencie, pričom SDEÚ vo veci judikoval o zákonnej licencie týkajúcej sa rozmnoženiny pre osobnú potrebu. Takýto extenzívny rozsah je nielenže neodôvodnený, ale aj nebezpečný. V mnohých prípadoch ako napr. vedľajšie použitie alebo pri technickej rozmnoženine vedie až k absurdným záverom. Je zobrazenie nelicencovanej fotografie cez prehliadač hneď porušením práva autora? Áno. Je ním citovanie zo stránky, ktorá prekročila rozsah licencie? Áno, a pod. 
Návrh: Limitovať ustanovenie iba na vyhotovenie rozmnoženiny pre súkromnú potrebu (§ 47). 

č. 20-41) § 42 až 64 

Pripomienky: Mnohé ustanovenia zákonných licencií postrádajú pokrytie niektorých výlučných práv potrebných vôbec k naplneniu cieľa danej zákonnej licencie. Podľa citovaných ustanovení napríklad vôbec nie je možné parodovať dielo alebo z neho citovať. V oboch prípadoch totiž dochádza k zmene diela, čo si vyžaduje zásah do nespomenutého práva autora. Chýbajú najmä právo na adaptáciu, vykonanie diela, preklad a pod. Predkladané zákonné licencie sú tak v postate disfunkčné. Navyše spôsob formulácie pokrytím jednotlivých práv je nielen zbytočne komplikovaný, ale aj vopred odsúdený na spôsobovanie problémov, keďže rozsah majetkových práv je upravený demonštratívne a nie taxatívne. 
Návrh: Zákonné licencie by mali umožňovať akékoľvek použitie, t.j. ustanovenia by mali uvádzať, že je možné dielo „použiť“, bez taxatívneho výpočtu spôsobov všade tam kde to nie je odôvodnené povahou zákonnej licencie. Obmedzenie spôsobov použitia by potom malo byť zavedené iba tam, kde je to odôvodnené, ako je napr. rozmnoženina pre osobnú potrebu, technická rozmnoženia alebo len verejný prenos v rámci knižničnej licencie pre terminály a pod. 

č. 42) § 42 ods. 2 

Pripomienky: Časť ustanovenia nadbytočne duplikuje ustanovenie § 39. 
Návrh: Odstrániť duplikovanú časť v znení „a nesmie neodôvodnene zasahovať ...“. 

č. 43) § 43 

Pripomienky: Podmienka nevyvolávania zameniteľnosti s pôvodným dielom je cudzím prvkom a právo EÚ, ktoré je týmto ustanovením transponované, podobnú podmienku ani nepozná. Problematika zameniteľnosti je dostatočne riešená v § 71 a právom nekalej súťaže. 
Návrh: Odstrániť podmienku z §43. 

č. 44) § 49 

Pripomienky: Systematické zaradenie ustanovenia je neštastné. Ide o všeobecné ustanovenie o výnimkách týkajúce sa náhrady odmeny, nejde o samotnú zákonnú licenciu. Ustanovenie tiež vymedzuje priširoko kategórie zariadení, za ktoré sa platí náhrada odmeny. 
Návrh: Zaradiť ustanovenie medzi všeobecné ustanovenie o výnimkách - za § 41. Precizovať zariadenia, za ktoré sa platí náhrada odmeny už v zákone a neponechávať to na vykonávací predpis. 

č. 45) § 52 

Pripomienky: Ustanovenie používa podmienku „nedosahovania zisku“, zatiaľ čo ostatné zákonné licencie (§ 47, § 51) hovoria o „nepriamom a priamom obchodnom účele“. Na koľko takéto odlišovanie nie je opodstatné, je na mieste zjednotiť terminológiu. 
Návrh: Zjednotiť terminológiu v rámci všetkých zákonných licencií. 

č. 46) § 54 

Pripomienky: Ustanovenie umožňuje sprístupňovať diela na termináloch, neumožňuje však za týmto účelom vytvoriť rozmnoženinu. Prakticky je preto v tejto forme ustanovenie nepoužiteľné, keďže každý počítač potrebuje pre svoje fungovanie aj vyhotovanie rozmnoženín, a nie všetky musia byť kryté inými licenciami (napr. technickou). 
Návrh: Doplniť do § 54 možnosť vytvárať rozmnoženiny diel za účelom využitia tejto zákonnej licencie. 

č. 47) § 57 

Pripomienky: Ustanovenie obmedzuje možnosť verejne vystavovať iba na taxatívne vymedzené druhy diel (dielo výtvarného umenia, fotografické dielo, originál slovesného diela). Na takúto limitáciu však nie je dôvod. Vystavovať je možné aj iné druhy diel ako napr. diela úžitkového umenia či druhy diel, ktoré nie sú menovite uvedené v príkladnom výpočte § 3 ods. 2. 
Návrh: Neobmedzovať aplikáciu ustanovenia na taxatívne vymedzený okruh diel ale obecne na všetky umelecké alebo vedecké diela. 

č. 48) § 59 

Pripomienky: Zákonná licencia je nevyužiteľná bez práva adaptovať dielo. 
Návrh: Doplniť adaptáciu a ďalšie práva, resp. najlepšie uviesť iba, že dielo je možné „použiť“ bez bližšieho určenia o aké použitie ide. 
č. 49) § 60 

Pripomienky: V niektorých prípadoch môže byť potrebné použitie diela pre úradné účely aj mimo správneho, trestného či súdneho konania. Nie každá činnosť orgánov je vykonávaná v rámci konaní. 
Návrh: Rozšíriť pôsobnosť výnimky na väčší okruh činností orgánov verejnej moci. 

č. 50) § 61 

Pripomienky: Ustanovenie je zle preložené. Z anglického „incidental“, ktoré môže mať viacero významov podľa okolností, bol zvolený variant „náhodné“. Takýto preklad však nie je zmysluplný, nakoľko žiadna rozmnoženina vznikajúca v priebehu technologického procesu nemôže byť „náhodná“, ale vzniká s určitým cieľom a má svoje opodstatnenie. Správny preklad je „podružná“ rozmnoženina. 
Návrh: Nahradiť slovom „podružná rozmnoženina“. 

č. 51-52) § 65 ods. 1 písm. b) a c) 

Pripomienky: Znenie ustanovenia je priširoké a nekorešponduje s vymedzení v smernici 2001/29/EC (článok 8 ods. 3), ktoré sa týka iba „prostredníkov, ktorých služby boli použité k porušeniu autorského práva“. Zároveň by ustanovenie malo byť systematicky zaradené osobitne, nakoľko ide o nedeliktný nárok. 
Návrh: Zúžiť aplikovateľnosť ustanovenia tak aby bolo v súlade s článkom 8 ods. 3 smernice 2001/29/EC a systematicky nároky voči týmto neporušiteľom zaradiť osobitne napríklad do písmena j) v znení „nároku podľa písmena b) a c) sa možno domáhať aj proti prostredníkom, ktorých služby boli použité k porušeniu autorského práva“. 

č. 53) § 65 ods. 1 písm. d) 

Pripomienky: § 62 ods. 2 ustanovuje právo domáhať sa údajov uvedených v § 65 ods. 1 písm. d) a e) od uvedených osôb aj mimosúdne. Na koľko sa však jedná v mnohých prípadoch o osobné údaje, úprava v AutZ by mala byť nastavená tak, aby reflektovala ochranu osobných údajov dotknutých osôb a právnu úpravu upravujúcu problematiku ochrany osobných údajov. Predovšetkým treba prijať osobitné ustanovenia pre získavanie osobných údajov zbieraných poskytovateľmi pripojenia na internet a poskytovateľmi rôznych služieb (napr. po vzore § 101 UrhG). Nie všetky je totiž dnes možné z ústavnoprávneho hľadiska sprístupniť (pozri Husovec, M. Zodpovednosť na internete podľa českého a slovenského práva. CZ.NIC, 2014, p. 171 a nasl.). 
Návrh: do § 65 zaviesť ods. 3, ktorý bude upravovať, že dané údaje možno uplatniť len pred súdom. 

č. 54) § 65 ods. 1 písm. h) a i) 

Pripomienky: Punitívny charakter nepatrí do bezdôvodného obohatenia. Tento inštitút nemá slúžiť trestaniu za porušenie práv, keďže nevyžaduje ani len zavinenie. Punitívny prvok ma význam len pri úmyselných porušeniach práv, resp. hrubej nedbanlivosti. Dvojnásobok má byť navyše formulovaný ako škodový nárok, nie nárok z bezdôvodného obohatenia. Nárok z bezdôvodného obohatenia totiž nemá žiadne mechanizmy ako napríklad moderácia škody, vylúčenie deliktnej zodpovednosti a pod (pozri viac http://www.lexforum.cz/464). 
Návrh: Vypustiť dvojnásobok z § 65 ods. 1 písm. i) a prípadne ho zaviesť do nároku zo zodpovednosti za škodu. 

č. 55) § 66 

Pripomienky: Ustanovenie je neodôvodnene široké a otvára možnosti zneužitia, nakoľko takmer všetkých nárokov uvedených v § 65 ods. 1 a 2 sa môže domáhať akýkoľvek nositeľ práv, bez ohľadu na ďalšie okolnosti – napr. nositeľ nevýhradnej licencie. Podľa súčasného autorského zákona patrí aktívna legitimácia len výhradným licenciátom (§ 57). Toto je aj medzinárodný štandard, ktorého sa treba držať. 
Návrh: Zúžiť aplikovateľnosť ustanovenia z akéhokoľvek nositeľa len na vybraných. Súčasné znenie AutZ je omnoho prehľadnejšie. 

č. 56) § 67 

Pripomienky: Nie je zrejmé prečo by sa post-mortálne nebolo možné domáhať aj určenia autorstva, ak ho niekto zapiera. Navyše treba prehodnotiť, či by post-mortálna ochrana nemala namiesto blízkych osôb pripadnúť skôr dedičom, ktorí získavajú zložku majetkových práv. 
Návrh: Doplniť do § 67 aj písmeno a) a zameniť „blízku osobu“ za „dedičia“ 

č. 57) § 68 

Pripomienky: Formulácia je komplikovaná. 
Návrh: Zjednodušiť. 

č. 58) §69 ods. 4 

Pripomienky: Ustanovenie nezodpovedá jeho predlohe v smernici 2001/29/EC. Podla čl. 6 ods. 4 majú členské štáty prijať opatrenia, ktoré umožnia používateľom umožniť v ustanovení uvedené zákonné licencie. Navrhovaná nová úprava AutZ je však ochudobnená (oproti smernici) o niekoľko významných výnimiek. Bez povšimnutia nemôžu zostať najmä výnimky pre reprografickú rozmnoženinu (§ 48), pre vyučovacie účely (§ 50) či na informačné účely (§ 44). Zároveň navrhujeme zaviesť úpravu po vzore Spojeného kráľovstva (Section 269ZE; Copyright, Designs and Patents Act 1988 - dostupné z: http://www.legislation.gov.uk/ukpga/1988/48/section/296ZE), ktorá umožní používateľom – v prípade, že nositelia práv pre diela, ktoré sú chránené technologickými opatreniami, im neumožnia využiť zákonom stanovené výnimky – podať sťažnosť orgánu dohľadu (navrhujeme Ministerstvo kultúry). 
Návrh: Doplniť ustanovenie o vyššie uvedené výnimky a zaviesť orgán dohľadu. 

č. 59) § 78 ods. 3 

Pripomienky: Ustanovenie zavádza ako pravidlo písomnú formu pre udelenie sublicencie. Dochádza tak k neodôvodnenému sprísňovaniu úpravy, keď pri inej ako výhradnej licencii postačuje aj iná forma. Už z analogického uplatenia povinnosti písomnej formy pri výhradnej licencii vyplýva, že tá musí byť písomná ak je výhradná. V ostatných prípadoch má možnosť sublicencie ostať neformálna rovnako ako je dnes možnosť licencií. Navrhované ustanovenie nedopadá len na výhradné licencie, ale na všetky, ktoré sú uzatvorené písomne. Prečo to, že si niekto zaistí písomnú licenciu má spôsobovať jeho znevýhodňovanie pri sublicencovaní? 
Návrh: Odstrániť celé ustanovenie. 

č. 60) §81 ods. 4 

Pripomienky: Ustanovenie je nadbytočné. Nejedná sa o nový zmluvný typ ale iba špeciálnu úpravu spôsobu uzatvorenia zmluvy, ktorej dôsledkom je uzatvorenie bežnej licenčnej zmluvy. 
Návrh: Odstrániť ustanovenie. 

č. 61) § 82 ods. 1 

Pripomienky: Právo odstúpiť pre zmenu presvedčenia je podmienené iba subjektívnymi prvkami (t.j. nezodpovedá jeho presvedčeniu a boli by závažným spôsobom dotknuté jeho oprávnené záujmy). Ustanovenie tak zavádza jednoduchý spôsob „vyvlečenia“ sa zo zmluvy. Ak navrhovateľ chce zaviesť takýto zákonný dôvod pre odstúpenie je potrebné prebrať aj všetky obranné mechanizmy, ktoré zahraničné úpravy obsahujú. Ustanovenie by malo byť vystavané i na objektívnom prvku - napr. po vzore nemeckej úpravy §42 UrhG, pridať ako podmienku, že nie je možné „spravodlivo požadovať po autorovi použitie diela“. Navyše, po vzore nemeckej úpravy § 42 ods. 3 UrhG by sa odstúpenie malo stať účinným až po zaplatení škody. 
Návrh: Nahradiť podmienku „závažného dotknutia oprávnených záujmov“ za „a použitie tohto diela nemožno ďalej spravodlivo po autorovi požadovať“. Do § 82 zaviesť, že „Odstúpenie nadobudne účinnosť až zaplatením škody podľa odseku 4“. 

č. 62) § 83 ods. 6 

Pripomienka: Ustanovenie neprináša žiadnu možnosť niečoho, čo by nebolo možné už bez tak. 
Návrh: Odstrániť. 

č. 63) § 84 ods. 1 

Pripomienky: Kolektívna licenčná zmluva podľa § 84 bezdôvodne vylučuje použitie diel, ktoré idú nad rámec §177, t.j. diela ktoré spravuje OKS na základe tzv. rozšírenej kolektívnej správy. Kolektívna licenčná zmluva má práve slúžiť tomu, aby sa ňou mohli zahrnúť všetky diela. 
Návrh: Umožniť používanie diel aj v rozsahu tzv. rozšírenej kolektívnej správy. 

č. 64) § 84 ods. 2 

Pripomienky: Vyžadovanie písomného súhlasu byrokraticky zaťaží prax. Pritom ide o nevýhradné licencie, ktoré vôbec netreba uzatvoriť písomne. V praxi často postačuje konkludetné konanie, napr. zaplatenie požadovanej sumy členom. Táto úprava len sťaží uplatňovanie kolektívnych licenčných zmlúv. 
Návrh: Odstrániť podmienku písomného súhlasu. 

č. 65-67) § 85 ods. 2, § 86 ods. 4 a § 90 ods. 3 

Pripomienky: Návrh odlišuje písomnú formu zmluvy a zmluvu uzatvorenú elektronickými prostriedkami. Takéto rozlišovanie ale nemá opodstatnenie v súčasnom právnom poriadku. Práve naopak, je v nesúlade s ustanoveniami ObčZ (§40 ods. 4), podľa ktorého „Písomná forma je zachovaná, ak je právny úkon urobený telegraficky, ďalekopisom alebo elektronickými prostriedkami, ktoré umožňujú zachytenie obsahu právneho úkonu a určenie osoby, ktorá právny úkon urobila.“ Rovnaká výhrada sa týka §86 ods. 4 a §90 ods. 3. 
Návrh: Neodlišovať právny úkon uzatvorený elektronickými prostriedkami od právneho úkonu uzatvoreného písomne. 

č. 68) § 85 ods. 5 

Pripomienky: Ustanovenie neodôvodnene sťažuje jej použitie iba na prípady, kedy je to nevyhnutné na dosiahnutie účelu riadneho výkonu kolektívnej správy. Hromadné licenčné zmluvy sú vždy potrebné na dosiahnutie tohto účelu. Ustanovenie tak nedáva zmysel. 
Návrh: Odstrániť vyššie uvedenú podmienku. 

č. 69) § 86 

Pripomienky: Návrh AutZ ustanovuje tzv. rozšírenú kolektívnu správu ako nový zmluvný typ. Avšak rozšírená kolektívna správa nie je zvláštny zmluvný typ, ale jedná sa o inštitút kolektívnej správy. Pri rozšírenej kolektívnej správe nejde o to, ako zmluvu uzavrieť, keďže ide jasne o licenčnú zmluvu, ale o to na základe akého poverenia, keďže držitelia práv nie sú zastúpení OKS. Rozšírená kolektívna správa by mala byť teda systematicky upravená v časti o kolektívnej správe ako zvláštny inštitút zastúpenia zo zákona, nie ako akýsi nový zmluvný typ. Zároveň by malo byť umožnené využívať tento inštitút v aj rámci kolektívnej a hromadnej zmluvy. 
Návrh: Zaradiť rozšírenú kolektívnu správu medzi inštitúty kolektívnej správy a odstrániť ju ako zvláštny zmluvný typ. Navrhované mechanizmy môžu byť ponechané, no prepracované do podoby povinností OKS. 

č. 70) § 89 

Pripomienky: Ustanovenie neodôvodnene sťažuje iba na prípady kedy je to nevyhnutné na dosiahnutie účelu riadneho výkonu kolektívnej správy. 
Návrh: Odstrániť vyššie uvedenú podmienku. 

č. 71) § 91 

Pripomienky: Úprava týkajúca sa zmluvy o postúpení výkonu majetkových práv úplne opomína, že ako na osobitný zmluvný typ sa na ňu nevzťahujú zákonné dôvody pre odstúpenie od zmluvy, vrátane novo navrhovaného § 82 a § 83. Vzhľadom na absenciu odkazu je možné podľa návrhu § 82 a § 83 jednoducho obísť tým, že strany uzatvoria nie licenciu, ale postúpenie výkonu práv. 
Návrh: Doplniť úpravu, že § 82 a § 83 sa uplatnia obdobne. 

č. 72) § 91 ods. 12 

Pripomienky: Ustanovenie zavádza príliš prísnu úpravu, ktorá umožňuje autorovi odstúpiť od zmluvy pri akomkoľvek zásahu do osobnostných práv. V praxi by to znamenalo, že i najmenej závažné porušenie osobnostných práv (napr. zabudnuté neuvedenie mena autora) by garantovalo autorovi automaticky možnosť odstúpiť od zmluvy o postúpení práv. 
Návrhy: Odstrániť ustanovenie, uplatní sa všeobecná úprava. 

č. 73) § 91 ods. 14 

Pripomienky: Právna úprava zrejme neobsahuje všetky práva, ktoré by nemalo byť možné postúpiť. Nie sú tu obsiahnuté ani práva podľa § 49 a pod. Podľa rozhodnutia Luksan C-277/10 sa kompenzácie podľa článku 5(2)(b) 2001/29/EC nemožno vzdať („Uložiť členským štátom takúto povinnosť dosiahnuť výsledok spočívajúci v zaplatení primeranej kompenzácie nositeľom práv sa pritom z hľadiska koncepcie javí ako nezlučiteľné s možnosťou tohto nositeľa vzdať sa tejto primeranej kompenzácie. Z vyššie uvedeného vyplýva, že právu Únie odporuje také ustanovenie vnútroštátneho práva, ktoré hlavnému režisérovi filmového diela umožňuje vzdať sa nároku na primeranú kompenzáciu.“) 
Návrh: Doplniť ustanovenie, minimálne o tie práva kde táto povinnosť vyplýva z práva EÚ. 

č. 74) § 96 ods. 2 písm a) 

Pripomienky: Ustanovenie odkazuje samo na seba. 
Návrh: Opraviť chybu. 

č. 75) § 97 ods. 1 

Pripomienky: Ustanovenie môže viesť k rozporu s unijným právom. Smernica nedefinuje, čo sa rozumie počítačovým programom. To znamená, že ide o autonómny pojem unijného práva (pozri aj BSA C-393/09). Slovenský zákonodarca preto nemôže obmedzovať čo sa ním rozumie. Navyše predkladaná definícia je zbytočne úzka. Ak sa zákon naozaj snaží byť nadčasový, tak by mal na akúkoľvek definíciu abdikovať. Alternatívne je potrebné prijať podstatne širšiu definíciu. 
Návrh: Odstrániť definíciu. 

č. 76-78) § 97 až 99 

Pripomienky: Tieto ustanovenia sem nepatria. Ide o bežné autorské diela, ktoré sú chránené ako ostatné diela. Zákonná licencia má byť uvedená medzi ostatnými. Podmienky ochrany nemajú byť dôvod uvedené osobitne, stačí úprava § 3 ods. 1. Navyše majetkové práva sú taktiež upravené vo všeobecnej úprave. 
Návrh: Vypustiť dané ustanovenia. Definíciu a zákonnú licenciu preložiť na iné miesto. 

č. 79) § 97 ods. 2 

Pripomienky: Návrh ustanovuje pre počítačové programy jedinečnosť, čo je štandard v rozpore s nižším štandardom „originality“ vyžadovaným podľa smernice 2009/24/EC (Čl. 1(3)). 
Návrh: Uviesť do súladu so smernicou 2009/24/EC tak, že sa ustanovenie vypustí a tak uplatní § 3 ods. 1 v modifikovanej podobe (pozri návrhy vyššie). 

č. 80) § 98 ods. 2 

Pripomienky: Ustanovenie nepovažuje verejný prenos za použitie počítačového programu. Porušuje tým právo EÚ. Ako však Súdny dvor uviedol už vo veci UsedSoft, smernica 2009/24/EC je lex specialis voči smernici 2001/29/EC. To znamená, že ustanovenia smernice 2001/29/EC sú použiteľné aj na počítačové programy. Aj počítačové programy teda požívajú právo na verejný prenos. Preto nie sú ničím odlišné od všeobecného režimu § 25. 
Návrh: Nevymedzovať čo sa rozumie „použitím“ špeciálne pre počítačový program a držať sa všeobecného vymedzenia v §25. 

č. 81) § 101 

Pripomienky: Prvá a druhá veta môžu viesť ku konfliktným výsledkom. Najlepšie je preto prevzať osvedčenú formuláciu z § 558 ObchZ aj do § 101 AutZ. Zároveň sa tak vyhneme konfliktom. 
Návrh: Prevziať formuláciu § 558 ObchZ. 

č. 82) § 102 

Pripomienky: Spoločné dielo nie je typ diela ale mechanizmus jeho zabezpečenia. Súčasný pojem spôsobuje, že býva zamieňané s niektorým iným inštitútom autorského práva (napr. spojené diela - §8 alebo dielo spoluautorov - §16). 
Návrh: Zmeniť názov zo spoločného diela na kolektívne. 

č. 83) § 104 

Pripomienky: Nie je zrejmé, prečo artista má byť chránený, aj keď nespĺňa požiadavky na umelecký výkon. Ochrana mu pritom nechýba, keďže môže byť chránená jeho choreografia. 
Návrh: Vypustiť § 104 ods. 2 posledná veta. 

č. 84) § 113 

Pripomienky: Druhá veta ustanovenia („na účel použitia podľa vety prvej“) nie je zmysluplná. 
Návrh: Preformulovať ustanovenie. 

č. 85-89) § 116, § 126, § 135,§ 143, § 154 

Pripomienky: Ustanovenia neobsahujú odkaz na všetky potrebné ustanovenia z druhej časti navrhovaného AutZ. Predovšetkým úradné dielo je možné vo všetkých prípadoch. 
Návrh: Doplniť odkaz na § 5 písm. b), d) a e). Ide len o primeranú aplikáciu, t.j. ak z povahy nevyplýva inak. 

č. 90-94) § 144 - § 148 

Pripomienky: Systematicky ustanovenia nezapadajú a ustanovenia § 145 – 147 sú nadbytočné, keďže ich už riešia všeobecné ustanovenia. Autorskoprávne chránené databázy sú chránené podľa všeobecných ustanovení druhej časti a nie je preto potreba špeciálnej úpravy. 
Návrhy: Odstrániť ustanovenia § 145 – 147. Ustanovenie § 144 zaradiť systematicky do časti druhej, siedmej hlavy „Osobitné ustanovenia o niektorých dielach“. Ustanovenie § 148 zaradiť do časti druhej, hlavy štvrtej „Všeobecné ustanovenia o výnimkách a obmedzeniach“. 

č. 95) § 149 

Pripomienky: V ustanovení nie je transponovaný čl. 11(1) smernice 96/9/EC. 
Návrh: Doplniť ustanovenie podľa smernice. 

č. 96) § 149 ods. 4 

Pripomienky: Ustanovenie pôsobí dojmom, že zakazuje dané konanie vo všeobecnosti za každej situácie. Autor však môže povoliť toto konanie svojim súhlasom. 
Návrh: Preformulovať ustanovenie v zmysle horeuvedeného. 

č. 97) § 152 

Pripomienky: Ustanovenie používa pojem „používateľ“, namiesto správneho pojmu „oprávnený používateľ“ tak ako je uvedené v smernici 96/9/EC. 
Návrh: Opraviť ustanovenie. 

č. 98) § 152 ods. 4 písm. c) 2 

Pripomienky: Rovnaká pripomienka ako pri § 60. Súčasné znenie neodôvodnene zužuje aplikovateľnosť ustanovenia, a to aj oproti ustanoveniu smernice 96/9/EC (čl. 9 písm. c)). 
Návrh: Rozšíriť pôsobnosť výnimky na väčší okruh činností. 

č. 99) § 153 ods. 2 

Pripomienky: Ustanovenie nesprávne odkazuje na § 152 miesto § 149. 
Návrh: Opraviť ustanovenie. 

č. 100) § 154 

Pripomienky: Z formulácie nie je jasné, či ustanovenie odkazuje na § 101 alebo ho vylučuje z aplikácie. 
Návrh: Formulovať jasne. 

č. 101) § 100 ods. 5 

Pripomienky: Navrhovaná úprava nastavuje režim pre právo na dodatočné vyrovnanie pri zamestnaneckom diele nevhodne. Ustanovenie ukladá povinnosť zamestnávateľovi predložiť návrh zmluvy, ale nestanovuje explicitne právo zamestnanca na dodatočnú odmenu. Podľa súčasného znenia by sa v prípade nesplnenia povinnosti zamestnávateľa mohol zamestnanec domáhať iba predloženia návrhu na uzavretie dohody, ale nie samotného plnenia. 
Návrh: Ak má byť ustanovenie ponechané, je potrebné ho upraviť do formy, ktorá explicitne garantuje zamestnancovi právo na dodatočnú odmenu, ktorá má byť dohodnutá na základe návrhu zamestnanca a v prípade odporu zamestnávateľa môže byť určená súdom. Zároveň je potrebné zvážiť, či je naozaj v záujme právnej istoty, aby takéto ustanovenie bolo vôbec zavedené. 

č. 102-105) § 99 ods. 2, 3, § 147 ods. 3, § 152 ods. 4 

Pripomienky: Slovo sa nepoužíva pri zákonných licenciách. Tradične sa používa zvrat „nezasahuje do práva ten kto“. 
Návrh: Zosúladiť s § 42 a nasl. 

č. 106) § 115 ods. 3 

Pripomienky: Ustanovenie obsahuje chybný odkaz, znak „§“ je navyše. 
Návrh: Odstrániť. 

č. 107) § 99 ods. 2 písm. c) 

Pripomienky: Veta je gramaticky nesprávna. 
Návrh: Opraviť z „...na účel určiť myšlienky alebo princíp, ktoré...“ na „...na účel určenia myšlienok alebo princípov, ktoré...“. 

č. 108) § 177 

Pripomienky: Podľa dôvodovej správy síce § 177 transponuje čl. 5 smernice 2014/26/EC, chýba však transpozícia čl. 5(3), ktorý má zaručiť nositeľom práv možnosť poskytovať licencie na nekomerčné použitie. 
Návrh: Doplniť do ustanovenia § 177, ods. 3 „alebo iné neprimerané podmienky, najmä obmedzenie práva nositeľov poskytovať licencie na nekomerčné využívanie akýchkoľvek práv, kategórií práv alebo druhov diel a iných predmetov ochrany.“ 

č. 109) § 162 ods. 3 písm. d) 

Pripomienky: Podmienka písomného záväzku piatich zahraničných OKS je neodôvodnená a nie je zrejmé, prečo by lokálne pôsobiaca OKS musela splniť túto podmienku. 
Návrh: Odstrániť podmienku. 

č. 110) §192 

Pripomienky: Pre zvýšenie transparentnosti by bolo vhodné uložiť povinnosť zverejňovať aj uzatvorené kolektívne licenčné zmluvy. 
Návrh: Doplniť do výpočtu v §192 uzatvorené kolektívne licenčné zmluvy. 

č. 111 - 112) § 171 ods. 2; § 163 ods. 2 písm a) 

Pripomienky: Podmienky členstva by mali byť navyše i primerané, t.j. aby sa predišlo excesívnym podmienkam (príjmový a obdobným). 
Návrh: Preformulovať ustanovenia do znenia že, OKS ustanoví „objektívne, primerané, transparentné a nediskriminačné“ podmienky členstva (a účasti členov). 

č. 113) § 163 ods. 2 písm. e) 
Pripomienky: Doplniť ustanovenie o podmienkach pre poskytovanie finančných prostriedkov z fondu tak, aby vyžadoval nech sú tieto podmienky i „objektívne“. 
Návrh: Doplniť ustanovenie v zmysle horeuvedeného. 

č. 114) § 166 ods. 4 písm. d) 

Pripomienky: Ustanovenie nedáva riadny zmysel. 
Návrh: Opraviť ustanovenie. 
č. 118) § 167 ods. 2 písm. c) 

Pripomienky: Ustanovenie umožňuje Ministerstvu odňať oprávnenie až v prípade, že náklady presiahnu príjmy OKS. To by však znamenalo, že Ministerstvo nemôže odňať oprávnenie pri nižších, no stále neprimeraných hraniciach nákladov. Podľa súčasného znenia by tak boli i náklady dosahujúce 100% príjmov v súlade s ustanovením, čo je nemysliteľné. V takejto situácií je „dozor“ Ministerstva už zbytočný, keďže každý nositeľ práv by dávno z organizácie vystúpil. 
Návrh: Zmeniť hranicu nákladov, pri ktorej je možné odobrať oprávnenie. 

č. 115) § 180 

Pripomienky: Ustanovenie nezabraňuje možnosti OKS udeľovať „situačné“ zľavy mimo cenníka. 
Návrh: Obmedziť možnosť udeľovať zľavy len na kolektívne licenčné zmluvy. 

č. 116 - 117) § 179 ods. 2 

Pripomienky: V prípadoch, kedy sa nebude predbežný a následný zoznam skladieb líšiť, bude podľa súčasného znenia dochádzať k zbytočnej duplikácii. Pokiaľ zostanú oba zoznamy rovnaké, nie je dôvod na povinnosť dodatočne predkladať následný zoznam. Takisto, uplatňovanie inštitútu zmluvnej pokuty nie je vôbec možné, na koľko sa nejedná o zmluvný vzťah medzi používateľom a OKS. Ak Ministerstvo chce zaviesť sankcie za porušenie tejto povinnosti, tak je to potrebné urobiť napríklad vo forme úhrady paušálnych nákladov, ktoré môžu byť vypočítané podľa fikcie dvojnásobku. Táto by však mala konzumovať iné nároky. Dnešné znenie totiž vedie k tomu, že je možná až 3-4 násobná kompenzácia v prípade nenahlásenia (dvojnásobná ako „zmluvná pokuta“ a jedno, resp. dvojnásobná za neuhradenie za použitie samotného diela ako škoda, resp. bezdôvodné obohatenie). 
Návrh: Doplniť ustanovenie § 179, ods. 2, koniec prvej vety - „ ak sa líši od predbežného zoznamu podľa ods. 1.“. Zmeniť časť o „zmluvnej pokute“ podľa vyššie uvedeného. 

č. 118) § 86 ods. 2 

Pripomienky: Úprava vylúčenia kolektívnej správy by mala zaviesť register, v ktorom budú uvedený nositelia práv a predmety ochrany, ktoré sú vylúčené z kolektívnej správy. Súčasné nastavenie, podľa ktorého budú informovaní iba nadobúdatelia rozšírených hromadných licencií, je nedostatočné. Neposkytuje dostatočnú právnu istotu všetkým používateľom i OKS. Na základe registra si bude môcť každý používateľ jednoducho overiť, či bola kolektívna správa pre daného nositeľa práv alebo predmetu ochrany vylúčená a takisto každá OKS jednoducho overí, či má robiť výber a vyplácanie odmien danému nositeľovi práv pre dané predmety ochrany. Register by viedlo Ministerstvo. 
Návrh: Zaviesť register nositeľov práv a predmetov ochrany vylúčených z rozšírenej kolektívnej správy. Navrhuje sa, aby register viedlo Ministerstvo. 

č. 119) § 72 a nasl. 

Pripomienky: V praxi dochádza k prípadom, kedy napr. autor odohrá koncert, za ktorý dostane odmenu od organizátora podujatia. Zároveň je ale výhradne zastupovaný OKS, čo znamená, že odmenu za použitie diel vyberá OKS. Tým pádom organizátor platí druhý krát OKS, miesto očakávanej jednej platby pre autora. Na podobné situácie predkladaná úprava nepamätá. 
Návrh: Navrhujeme preto zaviesť poučovaciu povinnosť autora, resp. i ostatných nositeľov práv. Autor má byť povinný ozrejmiť situáciu používateľovi, v prípade že jeho diela sú výhradne kolektívne spravované a upozorniť ho na potrebu zaplatiť odmenu aj OKS. V prípade nesplnenia povinnosti sa navrhuje zaviesť ako sankciu regresný nárok používateľa voči autorovi. Poučovacia povinnosť sa navrhuje zaviesť aj o skutočnosti, či autor vylúčil alebo nevylúčil rozšírenú kolektívnu správu. Navrhuje sa doplniť úpravu do ustanovení časti druhej, šiestej hlavy „Autorské zmluvné právo“. 

č. 120 - 121) § 158 

Pripomienky: Ustanovenie v súčasnej podobe umožňuje majetkovú účasť OKS v podnikateľských projektoch, t.j. niečo čo je zakázané priamo v podmienkach kolektívnej správy. Zákon by mal vylúčiť, aby § 173 ods. 3 písm. l) slúžilo na obchádzanie podmienok § 158. 
Návrh: Rozšíriť podmienky § 158 aj na prípady § 173 ods. 3 písm. l). 

č. 122) § 174 ods. 7 

Pripomienky: Nedoriešená úprava zániku funkcie osôb, ktoré porušia podmienky odst. 4-6. Problematické a prakticky nepoužiteľné je najmä zisťovanie konania, ktorým osoba uprednostní osobný záujem (ods. 6). Ako sa zistí, resp. určí, že daná osoba už nie je funkcionárom, keďže k tomu dôjde ipso facto. 
Návrh: Upraviť ustanovenie do reálne použiteľnej podoby. 

č. 123) § 190 

Pripomienky: Ustanovenie sa týka len dohody o zastúpení. Na poskytnutie týchto informácií by mal byť nárok aj pri dohode o spoločnej správe, na koľko takisto dochádza ku konaniu jednej OKS menom druhej. 
Návrh: Doplniť ustanovenie v zmysle, že ustanovenie §190 sa uplatní obdobne aj pre pre dohody o spoločnej správe. 

č. 124-125) § 191 ods. 1 písm. a) a ods. 2 

Pripomienky: Jedná sa o nevhodnú transpozíciu ustanovenia čl. 20, smernice 2014/26/EC. Podmienky, za ktorých OKS nie je povinná poskytnúť zoznam predmetov ochrany, ale len druhov predmetov ochrany, sú odlišné a menej prísnejšie, než podmienky predpísané v smernici. Taktiež odsek 2 môže byť ľahko zneužívaný zo strany OKS. Pritom vôbec nie je potrebný, keďže OKS predmetné informácie musí mať tak či tak. Ich elektronické zaslanie má minimálny dopad na náklady OKS. Navyše treba pamätať, že tieto informácie sú nevyhnutné na to, aby používateľ vedel, či vôbec má platiť. Každý používateľ je potenciálny zákazník OKS, a preto nie je vôbec neprimerané, aby takéto informácie boli poskytované bezplatne. 
Návrh: Nahradiť formuláciu v ustanovení za bodkočiarkou nasledovne: „ak vzhľadom na rozsah činnosti činnosti organizácie kolektívnej správy nie je možné tieto tieto predmety ochrany individuálne určiť, sprístupní najmenej druhy predmetov ochrany, práva ku ktorým spravuje“. Zároveň odstrániť ods. 2. 

č. 126) § 188 

Pripomienky: Nie je zrejmá ako sa takáto povinnosť bude vynucovať. OKS nie sú orgánom verejnej moci, a preto prichádza do úvahy iba žaloba na plnenie podľa § 80 písm. c) OSP. Bolo by lepšie, ak by navrhovateľ predišiel týmto aplikačným problémom a rovno stanovil, že splnenia tejto povinnosti sa možno domáhať v občianskom súdnom konaní. 
Návrh: Doplniť odsek 3 „Splnenia povinnosti podľa odseku 1 sa možno domáhať na súde podľa osobitného predpisu“ s odkazom na OSP. 	O 	ČA	Ad č. 1)
Slová jedinečný a originálny sú z jazykového hľadiska totožné.

Ad výnimky)
Smernica 2001/29/ES upravuje taxatívne spôsoby použitia a to znemožňuje rozširovanie výnimiek aj na spracovanie alebo iné spôsoby použitia.

Ad č. 63) Ustanovenie o kolektívnej licenčnej zmluve je potrebné odlišovať od ustanoví o hromadnej licenčnej zmluve (ktorou sa môže udeliť súhlas na použitie viacerých, ale aj všetkých predmetov ochrany príslušnej organizácie kolektívnej správy) a rovnako od ustanovení o rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy, ktorá je osobitným podtypom hromadnej licenčnej zmluvy s rozšírením efektom aj na nezastupovaných nositeľov práv.  

Ad č. 69) Ponecháva sa úprava rozšírenej hromadnej licenčnej zmluvy ako osobitného zmluvného typu subsumovaného pod hromadnú licenčnú zmluvu, pričom podmienka reprezentatívnosti OKS je upravená v rámci piatej časti návrhu zákona o kolektívnej správe práv.  

Ad č. 71 až 73)
Úprava postúpenia výkonu majetkových práv bola na základe pripomienok iných subjektov vypustená.

Ad č. 109 Podmienka sa zavádza na účely posúdenia odbornosti OKS so sídlom na území SR.

Ad č. 110 Ustanovenie je transpozíciou smernice 2014/26/EÚ.

Ad č. 118 Vzhľadom na požiadavku čo najväčšej efektívnosti výkonu kolektívnej správy práv sa od  organizácie kolektívnej správy pri dodržaní odbornej starostlivosti vyžaduje aby náklady na výkon kolektívnej správy práv nepresahovali príjmy aj s ohľadom na skutočnosť, že príjmy náležia zastupovaným nositeľom práv.

Ad č. 120-121 Majetková účasť nemusí nevyhnutne smerovať k dosiahnutiu zisku.

Ad č. 126 Porušenie povinnosti podlieha výkonu dohľadu nad výkonom kolektívnej správy, následkom ktorého môže byť uloženie sankcie vo forme odňatia oprávnenia. 

ZCR SR 	§ 75, odsek 2 
Navrhujeme doplniť text uvedeného odseku nasledovne:"(2) Ak licenčná zmluva neurčuje čas, na ktorý autor licenciu udeľuje, ani spôsob jeho určenia, ani z jej účelu nevyplýva inak, platí, že licencia je udelená na čas obvyklý pri danom druhu diela a spôsobe použitia diela, najviac však na tri roky od udelenia licencie." 
Zdôvodnenie: 
V prípade uzavretia licenčnej zmluvy prostredníctvom, resp. s OKS, je maximálna doba platnosti 1 rok od udelenia licencie z pohľadu praxe neprijateľná minimálne z hľadiska administratívnej náročnosti a možnosti vyvolania zbytočného sporu, neopomínajúc hľadisko právnej neistoty. 	O 	N	Trvanie licencie je jedným z najdôležitejších ustanovení licenčnej zmluvy, ktoré by mala každá zmluva obsahovať. Prezumovanie dlhšieho časového rámca ako jeden rok môže byť na ujmu poskytovateľa licencie. OKS uzatvárajú licenčné zmluvy s uvedením trvania licencie, štandardne na jeden rok.	
ZCR SR 	§ 76, odsek 2 a 3 
navrhujem doplniť znenie týchto odsekov nasledovne: 
"(2) Ak je odmena dohodnutá v závislosti od výnosov z využitia licencie, nadobúdateľx) je povinný umožniť autorovi kontrolu svojej účtovnej evidencie alebo inej dokumentácie potrebnej na zistenie odmeny. Ak v takomto prípade nadobúdateľ poskytne autorovi informácie označené nadobúdateľom ako dôverné, nesmie autor tieto informácie prezradiť tretej osobe ani ich použiť pre seba v rozpore s účelom, na ktorý sa mu poskytli. 
(3) Ak je odmena dohodnutá v závislosti od výnosov z využitia licencie, nadobúdateľx) je povinný predkladať autorovi najmenej raz ročne informáciu o výnosoch z využitia licencie osobitne za každý spôsob použitia diela a zároveň je povinný poskytnúť autorovi aj vyúčtovanie odmeny, ak sa nedohodli inak." 
Zdôvodnenie: 
Zastávame názor, že v prípade ubytovacích zariadení treba vyslovene označiť tieto ako používateľa, ktorý vypláca odmenu autorovi (aj prostredníctvom OKS) aj z prihliadnutím na výnosy, keďže OKS odmietajú zohľadňovať tzv. obsadenosť pri stanovení, resp. vypočítavaní odmeny 	O 	N	Nadobúdateľmi licencií sú stovky kategórií subjektov, od vysielateľov po orgány štátnej správy a nie je možné v poznámke pod čiarou uviesť všetkých.	
ZCR SR 	§ 162, odsek 3, písmeno d) 
Navrhujeme nasledovnú formuláciu tohto písmena: 
"d) písomný záväzok najmenej piatich zahraničných organizácií kolektívnej správy, ktoré doposiaľ nemajú na území Slovenskej republiky svojho zmluvného partnera, a ktoré sú podľa práva iného štátu oprávnené na jeho území vykonávať kolektívnu správu práv vo vzťahu k rovnakému odboru kolektívnej správy práv, že budú so žiadateľom vzájomne zastupovať nositeľov práv na území, na ktorom vykonávajú kolektívnu správu práv, ak bude žiadateľovi udelené oprávnenie," 
Zdôvodnenie: 
Súčasná prax dokumentuje, že aj jediná OKS iného štátu vo vzťahu k rovnakému odboru kolektívnej správy prává na našom území dvoch zmluvných partnerov, čo zakladá potenciálnu možnosť, resp. vytvára predpoklady pre získavanie bezdôvodného obohatenia  	O 	N	Nie je možné uplatniť požiadavku, aby slovenské OKS mohli  mať uzatvorenú recipročnú zmluvu len s takou zahraničnou OKS, ktorá na našom území nemá zmluvného partnera, nakoľko v mnohých prípadoch zahraničná OKS spravuje práva k viacerým druhom  predmetov ochrany a k rôznym s tým súvisiacim odborom, pričom v SR práva k týmto predmetom ochrany spravujú napr. dve alebo viaceré OKS.  	
ZCR SR 	§ 162, odsek 3, písmeno e) 
Navrhujeme nasledovné znenie tohto písmena: 
"e) menný zoznam minimálne 20 nositeľov práv s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktorí záväzne prejavili záujem o kolektívnu správu svojich práv žiadateľom s uvedením miesta trvalého pobytu a podpisu týchto nositeľov práv, " 
Zdôvodnenie: 
Zastávame názor, že vágne podmienky zakladajú svojou formuláciou nárok na vydanie oprávnenia, výsledkom čoho môžu byť spory o uplatnenie nároku. Vágnosť podmienok sa prejavuje najmä v navrhovanom znení § 162 ods. 3 písmena e), kde nie je stanovený minimálny limit nositeľov práva. Prípadná akceptácia len zvýši neprehľadnosť pôsobenia OKS pre ten istý druh ochrany práva vo vzťahu k používateľovi, a najmä môže viesť k atomizácii existujúceho stavu vyvolaného nositeľmi práva 	O 	N	Tento účinok sa dosiahne najmä požadovaným zastúpením zahraničných autorov. 	
ZCR SR 	§ 165, odsek 5 
Navrhujeme zmeniť znenie tohto odseku nasledovne: 
"5) Ministerstvo rozhodne o udelení oprávnenia alebo o zmene oprávnenia v prípade, 
a) ak k žiadosť spĺňa náležitosti podľa § 162 ods. 2 a obsahuje prílohy podľa § 162 ods. 3 
b) a v prípade udelenia oprávnenia nie je vydané platné oprávnenie ministerstva na výkon kolektívnej správy vo vymedzenom odbore použitia predmetov ochrany" 
Zdôvodnenie: 
Súčasná prax, ale aj ministerstvom navrhované znenie, vytvárajú živnú pôdu pre zbytočné spory medzi OKS a používateľmi vzhľadom na nejednoznačnosť požiadaviek na používateľa, ako sú formulované zákonom 
 	O 	N	Išlo by o zavedenie zákonného monopolu.	
ZCR SR 	§178, odsek 3 
Navrhujeme nasledovnú formuláciu odseku: 
"(3) Organizácia kolektívnej správy na žiadosť predloží používateľovi návrh zmluvy podľa odseku 1 v primeranej lehote od doručenia tejto žiadosti. Ak organizácia kolektívnej správy potrebuje na vyhotovenie návrhu zmluvy pod 
ľa odseku 1 doplňujúce informácie od používateľa, vyzve používateľa v lehote podľa prvej vety na doplnenie týchto informácií. Ak používateľ nepredloží doplňujúce informácie organizácii kolektívnej správy, povinnosť uzavrieť 
zmluvu podľa odseku 1 zaniká. Ak organizácia kolektívnej správy nie je oprávnená zmluvu podľa odseku 1 uzavrieť z dôvodu, že konkrétny nositeľ práva nie je jej členom alebo nemá s takýmto nositeľom práva uzavretú platnú dohodu, informuje o tejto skutočnosti používateľa bez zbytočného 
odkladu." 
Zdôvodnenie: 
Je žiadúce doplniť povinnosť OKS o uvedenia dôvodov, pre ktoré nie je oprávnená s používateľom uzavrieť zmluvu. Navrhovaným znením sa má predísť stavu, keď používateľ nebude mať uzavretú zmluvu, a zároveň vyvarovať sa tým plneniu povinnosti používateľa zriaďovať či už bankovú záruku alebo notársku či súdnu úschovu, ktoré prinášajú zbytočné a neproduktívne náklady používateľa. 
 	O 	ČA	Príkladný výpočet dôvodov bol doplnený do dôvodovej správy.	
ZCR SR 	§ 31, odsek 1. 
Navrhujeme túto formuláciu:"(1) Verejný prenos diela je verejné uvedenie diela akýmikoľvek technickými prostriedkami po drôte alebo bezdrôtovo tak, že toto dielo sú schopné (spôsobilé) vnímať osoby na miestach, kde by ho bez tohto prenosu vnímať nemohli; verejným prenosom nie je nájom alebo vypožičanie digitálnej rozmnoženiny diela." 
Zdôvodnenie: 
Zastávame názor, že až v prípade prijatia (absorbovania) diela, vzniká nárok autora na odmenu. V prípade, ak je izba v ubytovacom zariadení voľná, resp. neobsadená (nedošlo k uzavretiu zmluvy o ubytovaní), nemôže autorovi vzniknúť nárok na odmenu Je totiž nesporné, že spotrebiteľ navštevuje a využíva služby ubytovacieho zariadenia za účelom poskytnutia prechodného ubytovania a nie s cieľom byť adresátom verejného prenosu. 	Z 	A		
ZCR SR 	§ 34 
Navrhujeme zmeniť formuláciu navrhovaného paragrafu nasledovne:"Sprístupňovanie diela verejnosti je verejný prenos diela takým spôsobom, aby k nemu mal jednotlivec prístup z miesta a v čase, ktorý si sám zvolí za predpokladu splnenia podmienok prístupu; sprístupňovaním verejnosti nie je nájom, vypožičanie digitálnej rozmnoženiny diela alebo uzavretie zmluvy o ubytovaní x). 
_______ 
x) 
§ 754 a nasl. Občianskeho zákonníka 

Zdôvodnenie: 
Ak by si aj jednotlivec zvolil prístup z miesta a v čase, bez splnenia podmienok (uzavretie zmluvy o nájme) by k sprístupneniu verejnosti a verejnému prenosu nedošo. Je totiž nesporné, že spotrebiteľ navštevuje a využíva služby ubytovacieho zariadenia za účelom poskytnutia prechodného ubytovania a nie s cieľom byť adresátom verejného prenosu. 
 	Z 	N	Sprístupňovanie verejnosti je pojem smernice 2001/29/ES. V nadväznosti na súvisiacu judikatúru (Rafael Hoteles) postačuje vytvorenie možnosti vnímania verejnosťou.	
ZCR SR 	§ 60, bod b) 
zmeniť uvedený bod nasledovne:"b) výkonu zákonom garantovaného práva účastníka správneho, trestného alebo súdneho konania alebo" 

Zdôvodnenie: 
Priebeh procesného konania je vágna formulácia ktorá znemožňuje aplikačné prax v prípade jasného nepomenovania zákonom garantovaných práv účastníka konania 	O 	N	Nejde len o použitie účastníkom konania, ale aj súdnym úradníkom, alebo sudcom.	
ZCR SR 	§ 66, bod d) 
Navrhujeme zmeniť znenie uvedeného bodu nasledovne:"d) okrem autora aj osoba vykonávajúca kolektívnu správu práv v dotknutom odbore ochrany práv" 

Zdôvodnenie: 
Zastávame názor, že doplnenie si vyžaduje jednoznačnosť pojmov (aktívna legitimácia) a následná prax 

 	O 	ČA	Ustanovenie preformulované „vo svojom mene a na účet autora organizácia kolektívnej správy práv“.	
ZMOS 	K čl. I § 178  

Odporúčame upraviť v zákone povinnosť organizácie kolektívnej správy na základe žiadosti organizácie združujúcej používateľov prerokovať sadzobník odmien vzťahujúci sa na používateľov zastupovaných organizáciou používateľov. 

Odôvodnenie: 
Považujeme za vhodné upraviť možnosť prerokovania sadzobníka odmien s reprezentatívnymi organizáciami používateľov v záujme dosiahnutia optimálneho a obojstranne akceptovateľného rozsahu a obsahu sadzobníka odmien, čo môže byť prínosom tak pre nositeľov práv ako aj pre používateľov. 
 	O 	N	Sadzobníky si kreujú samotní autori na valnom zhromaždení a ide o súkromnoprávny rámec, ktorým splnomocňujú organizáciu kolektívnej správy na výber odmien v ich požadovanej výške. 	
ZMOS 	K čl. I tretia časť prvá hlava a § 179 

V nadväznosti na aplikačnú prax žiadame, aby bolo legislatívne upravená možnosť dohodnúť splnenie povinnosti používateľa pri verejnom vykonaní hudobných diel výkonným umelcom, t.j. povinnosti predloženie predbežného zoznamu príslušnej organizácii kolektívnej správny, ako aj povinnosti predložiť príslušnej organizácii kolektívnej správy zoznam skutočne verejne vykonaných chránených hudobných diel. 
Odôvodnenie: 
Používateľ pri angažovaní výkonného umelca nemusí mať konkrétnu predstavu, či požiadavku o konkrétnych hudobných dielach, ktoré majú byť verejne vykonané výkonným umelcom. Rozsah kontraktu s výkonným umelcom môže byť zo strany používateľa definovaný časovým intervalom, počtom piesní, či inými z pohľadu používateľa, ako organizátora, podstatnými kritériami, pričom obsah vystúpenia môže ponechať na umelecký vklad výkonného umelca. V takejto situácii používateľ nedisponuje informáciami o dielach, ktoré majú byť verejne vykonané. Používateľ taktiež nemusí disponovať informáciami o tom, ktoré segmenty hudobného diela patria ktorým autorom, prípadne rozlišovať medzi jednotlivými adaptáciami pôvodného hudobného diela pre účely vypracovania zoznamu skutočne verejne vykonaných diel a predpokladá sa, že týmito informáciami disponuje výkonný umelec. V prípade, že výkonný umelec neposkytne nevyhnutnú súčinnosť používateľovi pri spracovaní zoznamu skutočne verejne vykonaných chránených diel, môže absencia tejto súčinnosti značne sťažiť, či úplne zmariť možnosť poskytnúť zoznam skutočne verejne vykonaných chránených hudobných diel pre potreby vystavenia faktúry. 
Ďalším okruhom situácií, ktoré považujeme za potrebné riešiť je zodpovednosť výkonného umelca v situáciách ak prekročil dohodu s používateľom o verejnom vykonaní len tých diel, u ktorých je výkonný umelec zároveň nositeľom práv. 
Pripomienka je zásadná 
 	Z 	ČA	Ustanovenie preformulované, rozpor odstránený.	

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	
Z – zásadná