Doložka
vybraných vplyvov

A.1. Názov materiálu: Návrh zákona o územnom plánovaní a výstavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov (stavebný zákon) 
        Termín začatia a ukončenia PPK: -  

A.2. Vplyvy:
	 Pozitívne 	 Žiadne 	 Negatívne 	
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy	x		x	
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia?	x			
3. Sociálne vplyvy		x		
– vplyvy na hospodárenie obyvateľstva,				
– sociálnu exklúziu,				
– rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť				
4. Vplyvy na životné prostredie		x		
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti	x			

A.3. Poznámky
 
A.3. Poznámky 
 
Druhá časť:
Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb:
 
Návrh zákona nebude mať negatívny dopad na hospodárenie obyvateľov, ani na hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb. Navrhovaný zákon bez pochýb  nezhorší podnikateľské prostredie. Je pravdepodobné, že ho zlepší, a to tým, že umožňuje skrátené postupy výstavby na väčší okruh stavieb než doteraz, že umožní dokonca úplne sa vyhnúť správnym konaniam pri veľkom okruhu bežných stavieb a celkovo urýchliť výstavbu najmä v časti jej prípravy (postupné nahradzovanie individuálnych konaní o umiestnení stavby zastavovacími plánmi umiestňujúcimi celé súbory stavieb, ohlásenie, stavebný súhlas, stavebné povolenie pri jednoduchých stavbách, predbežné stavebné povolenie). Podrobnejším vymedzením oprávnení, povinností a zodpovedností účastníkov výstavby sa zosúlaďuje s obvyklými kompetenciami v zahraničí, čím sa oblasť výstavby dostane na štandardnú a pre investorov, projektantov a dodávateľov so zahraničnými skúsenosťami predvídateľnú úroveň. 
Návrh zákona pripravuje podmienky pre elektronizáciu výkonu stavebných úradov čím možno predpokladať, že po zavedení do praxe sa postupne urýchli príprava, projektovanie, uskutočňovanie a kolaudácia stavieb, čo by mohlo ako vedľajší efekt jednotlivým investorom (vrátane verejných) priniesť úsporu vyplývajúcu v zrýchlení konaní a v celkovom skrátení lehoty výstavby.
 
Tretia časť:    Odhad dopadov na sociálne vplyvy a zamestnanosť: 
Návrh zákona nebude mať negatívny dopad na tvorbu pracovných miest.
 
Štvrtá časť:  Odhad dopadov na životné prostredie : 
Návrh zákona nebude mať negatívny dopad na životné prostredie.
 
Piata časť:      Predpokladá sa, že navrhovaná právna úprava bude mať pozitívny vplyv na informatizáciu spoločnosti.

A.4. Alternatívne riešenia
bezpredmetné
 
A.5. Stanovisko gestorov
Ministerstvo životného prostredia SR : 
Ministerstvo financií SR : 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR: 
Ministerstvo financií SR: 
Ministerstvo hospodárstva SR:

Vplyvy na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu

2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu
Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2015	2016	2017	2018	
Príjmy verejnej správy celkom	0	0	0	0	
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť	0	0	0	0	
z toho: 	 	 	 	 	
- vplyv na ŠR	0	0	0	0	
- vplyv na územnú samosprávu	0	0	0	0	
Výdavky verejnej správy celkom	1 271 733	1 798 989	1 717 989	1 717 989	
MDVRR SR	704 235	610 000	610 000	610 000	
z toho: 	 	 	 	 	
- vplyv na ŠR	704 235	610 000	610 000	610 000	
- vplyv na územnú samosprávu	52 622	146 857	146 857	146 857	
Celková zamestnanosť 	0	0	0	0	
- z toho vplyv na ŠR 	0	0	0	0	
Financovanie zabezpečené v rozpočte	704 235	180 000	180 000	180 000	
v tom: MDVRR SR/07T0109 Program podpory územného rozvoja obcí a miest*	 
704 235	 
180 000	 
180 000	 
180 000	
Slovenská stavebná inšpekcia	577 252	1 042 132	961 132	961 132	
z toho: 	 	 	 	 	
- vplyv na ŠR	577 252	1 042 132	961 132	961 132	
- vplyv na územnú samosprávu	0	 	 	 	
Celková zamestnanosť 	30	54	54	54	
- z toho vplyv na ŠR 	30	54	54	54	
Financovanie zabezpečené v rozpočte	577 252	514 876	514 876	514 876	
v tom: Slovenská stavebná inšpekcia/07T030E Regulácia v stavebníctve**	577 252	514 876	514 876	514 876	
Pozn:
*Pre rok 2015 je v rozpočte kapitoly MDVRR SR rozpočtovaných 180 000 eur na prvok 07T0109,  Finančné prostriedky vo výške 524 235 eur si MDVRR SR zabezpečí presunom v rámci  rozpočtu  výdavkov kapitoly MDVRR SR .
**Pre rok 2015 je v rozpočte kapitoly MDVRR SR rozpočtovaných  514 876 eur na prvok 07T030E,  Finančné prostriedky vo výške  62 376  eur si MDVRR SR zabezpečí presunom v rámci  rozpočtu  výdavkov kapitoly MDVRR SR .
*** Vo výdavkoch SSI pre roky 2015 až 2018 nie  je zahrnutá valorizácia platových taríf schválená Nariadením vlády SR              č. 394/2014 Z. z. pre súčasný počet zamestnancov SSI, t.j. 28 osôb. 

 

 

 
2.2. Financovanie návrhu
 Tabuľka č. 2
Financovanie	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2015	2016	2017	2018	
Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, výdavky)	1 344 109	1 798 989	1 717 989	1 717 989	
  z toho vplyv na ŠR	1 281 487	1 652 132	1 571 132	1 571 132	
  financovanie zabezpečené v rozpočte	1 281 487	694 876	694 876	694 876	
  ostatné zdroje financovania	52 622	146 857	146 857	146 857	
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora	0	957 256	876 256	876 256	
 
Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:
Navýšenie finančných prostriedkov na program územného rozvoja miest a obcí a finančné prostriedky na zriadenie nových inšpektorátov v rokoch 2016 až 2018 si bude MDVRR SR  uplatňovať pri príprave návrhu rozpočtu verejnej správy  na roky 2016 až 2018. V ďalších rozpočtových rokoch si bude MDVRR SR uplatňovať finančné prostriedky v štátnom rozpočte na program územného rozvoja miest a obcí a pre Slovenskú stavebnú inšpekciu pri príprave návrhu rozpočtu na príslušný rozpočtový rok.

2.3. Popis a charakteristika návrhu
 
2.3.1. Popis návrhu:
 
 Návrh vymedzuje okruh spoločenských vzťahov v oblasti územného plánovania a výstavby, utvára nevyhnutné právne podmienky na bezproblémovú nadväznosť na právne predpisy súvisiace s výstavbou, najmä na zákon o energetickej hospodárnosti budov, na zákon o stavebných výrobkoch, na zákon o vplyve na životné prostredie, na zákon o odpadoch, na zákon o ochrane prírody a krajiny, na zákon o pozemných komunikáciách a na ďalšie zákony najmä z oblasti dopravy a výstavby.
Stavebný úrad je základným prvkom sústavy orgánov verejnej moci a nevyhnutným prvkom realizácie navrhovaného zákona. Činnosť stavebného úradu je výkonom štátnej správy, ktorá bude podľa návrhu prenesená na obce. Výkon stavebného úradu sa bude vykonávať v 233 stavebných obvodoch. Okresný úrad v sídle kraja je druhostupňový správny orgán v konaniach, keď v prvom stupni rozhodoval stavebný úrad a má postavenie prvostupňového správneho orgánu v konaniach o umiestnenie stavby diaľnice a rýchlostnej komunikácie, železníc, stavby jadrového zariadenia a stavby významnej investície. 
Posilní sa výkon  Slovenskej stavebnej inšpekcie ako špeciálneho kontrolného orgánu štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou. Základným poslaním inšpektorátov je výkon štátneho stavebného dohľadu popri stavebných úradoch.
 
 2.3.2. Charakteristika návrhu podľa bodu  2.3.2. Metodiky :
 
x    zmena sadzby
       zmena v nároku
x     nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
       kombinovaný návrh
       iné 
 
Návrh obsahuje skutkové podstaty priestupkov obdobne, ako teraz platný stavebný, výška pokuty sa pre niektoré priestupky zvyšuje, za pokračovanie v protiprávnom konaní sa môže uložiť dvojnásobok hornej hranice výšky pokuty. Priestupkami sa trestajú fyzické osoby, ktoré sú jednak v pozícii občana-nepodnikateľa a jednak v pozícii zamestnanca právnickej osoby, ktorá porušila zákonnú povinnosť sankcionovanú ako priestupok.  
V návrhu sa upravujú osobitné podmienky ukladania poriadkovej pokuty pri výkon štátneho stavebného dohľadu. Rozšírili sa skutkové podstaty správnych deliktov a určili sa spodné hranice pokút za správne delikty. 
Príjmy z pokút budú príjmom štátu. Dopad na štátny rozpočet nie je možné vyčísliť, nakoľko aj keď sa  zvyšujú  pokuty, návrh  zavádza opatrenia na predchádzanie protiprávnemu konaniu a zvýšenie pokút môže rovnako pôsobiť preventívne.

 
2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie
 
1. Dopad na rozpočty obcí pri výkone ich originálnej pôsobnosti ako orgánov územného plánovania:
 
Obce sú orgánmi územného plánovania od roku 1991. Ich činnosť na úseku územného plánovania je originálnou kompetenciou obcí. Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja na základe zhodnotenia stavu územnoplánovacej dokumentácie obcí navrhuje rozšíriť skupinu obcí, ktoré majú povinnosť mať územný plán, s cieľom vytvoriť predpoklady pre územnoplánovaciu prípravu územia pre výstavbu, vrátane umožnenia využívania štrukturálnych fondov EÚ, pre rozvoj územia v zmysle európskych prístupov a súčasne zabezpečenia právnej istoty vlastníkov a obmedzenie možností korupcie.
 
V porovnaní so súčasným právnym stavom z hľadiska dopadov na rozpočty obcí, návrh predpokladá zvýšenie dopadu na verejné financie – rozpočty obcí z hľadiska navrhovanej novej povinnosti obstarania územného plánu obce pre všetky obce oproti v súčasnosti platnej povinnosti budú mať povinnosť mať územný plán obce pre obce s počtom obyvateľov viac ako 2000. Obce budú tieto náklady uhrádzať z vlastných rozpočtov.
 
V SR je 2891 obcí z toho 1299 obcí má územnoplánovaciu dokumentáciu. Z uvedeného vyplýva, že územnoplánovaciu dokumentáciu nemá 1592 obcí, ktoré na základe týmto zákonom stanovenej povinnosti majú obstarať územný plán obce do konca roku 2034. Z celkového počtu obcí s počtom obyvateľov menším ako 2000, je 259 obcí s počtom obyvateľov od 1000  do 2000 obyvateľov, pre ktoré sa navrhuje prechodné obdobie zavedenia povinnosti mať územný plán do konca roku 2020. Pre obce s počtom obyvateľov menej ako 1 000 a viac ako 500 bude povinnosť obstarať a schváliť územný plán obce do konca roku 2027 a pre obce s počtom obyvateľov menším ako 500 do konca roku 2034.
 
Pre určenie výšky ceny za spracovanie územného plánu obce nie je vypracovaný špecifický cenový predpis sa cena stanovuje dohodou o cene medzi zmluvnými stranami vo verejnom obstarávaní. Pre objektivizáciu celkových uvažovaných nákladov na spracovanie územnoplánovacej dokumentácie pre obce sme prevzali údaje z databázy zmlúv na spracovanie územnoplánovacej dokumentácie obcí, ktoré boli podkladom žiadostí v súlade so zákonom č. 226/2011 Z. z. o poskytované dotácií na spracovanie  územnoplánovacej dokumentácie obce. Podľa týchto údajov je priemerná cena za spracovanie územného plánu obce pre obce s počtom obyvateľom nad 1000 vo výške 10 500,00 Eur, pre obce s počtom obyvateľov menej ako 1 000 a viac ako 500 vo výške 7 350,00 Eur a pre obce s počtom obyvateľov menším ako 500 vo výške 6 000,00 Eur. Celkový náklad na obdobie dvadsiatich rokov predstavuje sumu 11 325 000,00 Eur.
 
Ministerstvo podporuje obstarávanie územnoplánovacej dokumentácie obcí na základe zákona č. 226/2011 Z. z. o poskytovaní dotácií na spracovanie územnoplánovacej dokumentácie obcí a to do výšky maximálne 80% z celkových nákladov na spracovanie územného plánu obce. V prípade využitie tejto formy podpory pre spracovanie územného plánu obce s predpokladom poskytnutia dotácie vo výške 80% pre jednotlivé rozpočtové roky sa uvažuje so zvýšenými výdavkami na poskytovanie dotácie vo výške 610 000,00 Eur každoročne.
Poskytnutie dotácií na spracovanie územnoplánovacej dokumentácie obcí bude mať pozitívny vplyv na rozpočet obcí, nakoľko sa im môžu znížiť celkové výdavky až o 80%.
 
Z hľadiska novo zavedenej povinnosti obstarania územnotechnických podkladov pre obce a vyššie územné celky nedochádza k zvýšeniu nárokov na verejné financie, keďže náklady na obstaranie územnotechnických podkladov predstavujú náklady, ktoré  v súčasnosti sú zahrnuté v celkových nákladoch na obstaranie územnoplánovacej dokumentácie.
 
2. Návrh bude mať aj pozitívny dopad na rozpočet verejnej správy vzhľadom na to, že sa zvyšujú pokuty za priestupky a správne delikty, resp. sa dopĺňajú nové poriadkové opatrenia a trovy konania, z čoho je možné predpokladať zvýšené príjmy z pokút. V súčasnosti nie je možné vyčísliť výnosy z pokút.
Navrhovaný zákon bude mať nároky na štátny rozpočet z titulu organizácie verejnej správy tým, že sa navrhuje posilnenie výkonu  Slovenskej stavebnej inšpekcie ako špeciálneho kontrolného orgánu štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou. Základným poslaním inšpektorátov je výkon štátneho stavebného dohľadu popri stavebných úradoch. Krajská organizácia stavebných inšpektorátov dáva väčšiu záruku objektívnosti a odbornosti výkonu štátneho stavebného dohľadu, než z úrovne stavebných úradoch v jednotlivých obciach. Inšpekcia bude zároveň zabezpečovať a uskutočňovať náhradný výkon rozhodnutí o nariadení odstránenia nepovolených stavieb v prípade, ak si túto povinnosť nesplní vlastník stavby.  
Navrhuje sa, aby rozšírenú  pôsobnosť stavebnej inšpekcie vykonávalo 8 stavebných inšpektorátov,  pre každý kraj jeden. Oproti súčasnému stavu to predstavuje  zriadenie  3 nových inšpektorátov  s personálnym zabezpečením 18 zamestnancov a technickým zabezpečením. Vytvorením 3 nových inšpektorátov (Inšpektorátu Trnava, Prešov a Trenčín) bude dobudovaná Slovenská stavebná inšpekcia z inštitucionálneho hľadiska. Vytvoria sa nové menšie územné obvody inšpektorátov (bude prerozdelených 29 okresov s 1190timi obcami), čo prinesie nielen zefektívnenie a skvalitnenie výkonu kontrolných činností inšpekcie, ale aj nárast počtu samotných štátnych stavebných dohľadov, a teda aj sumy uložených pokút. V neposlednom rade bude zvýšenie počtu inšpektorátov a od toho sa odvíjajúce zviditeľnenie Slovenskej stavebnej inšpekcie, pôsobiť preventívne vo vzťahu k potenciálnym porušovateľom stavebného zákona. Navrhuje sa posilniť ústredie SSI o 6 zamestnancov riaditeľstva z toho 3 právnici na riešenie odstraňovania  nepovolených stavieb a 3 na riešenie tepelných certifikátov.

Vytvorenie nových inšpektorátov a posilnenie ústredia bude mať dopad na výdavky štátneho rozpočtu:
                        v eurách
Položka rozpočtu	610 - mzdy	620 - odvody	630 - tovary a služby	
 	 	 	 	
3 inšpektoráty 	170 964,00	59 752,00	48 000,00	
Riaditeľstvo 3 3	76 446,00	26 718,00	 2 000,00	
Celkom	247 410,00	86 470,00	50 000,00	
 
Požiadavky zvýšené o nutnosť postupného nákupu technického zabezpečenia - počítače, notebooky, osobné motorové vozidlo (ročne jeden kus) a prípadne interiérové vybavenie prenajatých kancelárií.
 
Plánované mzdové náklady:
Zaradenie jednotlivých zamestnancov 1 nového inšpektorátu do platových tried:
v eurách
Funkcia	Počet pre 1 inšpektorát	TT/1 osoba	TT/1 osoba	PR20 %/1 osoba	OH 30%/1 osoba	Prípl. ved vozidla/1 osoba	Celkom/1 osoba	Celkom (1 osoba x počet osôb)	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	
riaditeľ	1	9	754,5	151,00	226,00	20,00	1 151,50	1 151,50	
inšpektor	4	7	520,5	 	186,00	14,00	720,50	2 882,00	
admin.prac.	1	6	550,5	 	165,00	 	715,50	715,50	
SPOLU	6	 	1 780,50	151,00	577,00	34,00	2 583,50	4 749,00	
 
Zaradenie zamestnancov ústredia SSI:
v eurách
Funkcia	Počet pracovníkov	TT/1 osoba	TT/1 osoba	PR20 %/1 osoba	OH 30%/1 osoba	Prípl. ved vozidla/1 osoba	Celkom/1 osoba	Celkom (1 osoba x počet osôb)	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	
právnik	3	10	858,0	 	257,00	14,00	1 129,00	3 387,00	
inšpektor	3	9	754,5	 	226,00	14,00	994,50	2 983,50	
SPOLU	6	 	1 612,5	 	483,00	28,00	2 123,50	6 370,50	
 
Jednorazové výdavky na zariadenie inšpektorátov:
a) výpočtová technika 700x24               16 800,00 €
b) kopírky                      400x3                   1 200,00 €
c) automobily            15.000x3                 45 000,00 €
d) interiérové zariadenie                            18 000,00 €
celkom                                                       81 000,00 €
 
Zásadne sa nemení organizácia výkonu verejnej správy. 
Obvodné úrady v sídle kraja, ako druhostupňové správne orgány, už sú zriadené a ich pôsobnosti sa podstatne nemenia.
Kompetencie stavebného úradu vykonávajú  obce ako prenesenú štátnu správu, čo zostáva zachované a do tohto režimu navrhovaný zákon  nezasahuje podstatným spôsobom. Navrhuje sa zníženie počtu spoločných obecných úradov čím sa má zabezpečiť zvýšenie kvality výkonu verejnej správy na tomto úseku, avšak nemôže znamenať akúkoľvek  finančnú (rozpočtovú) úsporu.  V zákone sa navrhujú nové procesné zjednodušenia, ktoré sa prejavia najmä v zníženom administratívnom zaťažení stavebníkov ako  aj stavebných úradov. 
 
Okrem priamych vplyvov vyplývajúcich z predloženého návrhu zákona je potrebné zabezpečiť finančné prostriedky pre SSI na dofinancovanie potrieb vyplývajúcich zo skutočných priznaných funkčných platov k 31. 12. 2014  pre 28 zamestnancov SSI, ktoré nie sú zabezpečené v schválenom rozpočte na rok 2015 a následne aj roky 2016 až 2018. Ide o mzdy vo výške 21 452,00 eur a odvody vo výške 7 497,00 eur.  Okrem uvedeného nemá v schválenom rozpočte na rok 2015 a nasledujúce rozpočtové roky SSI zabezpečené finančné prostriedky na 2 neobsadené miesta, čo si vyžaduje finančné prostriedky mzdy vo výške 20 120,00 eur a odvody vo výške 7 032,00 eur. Súčasne nemá SSI zabezpečené finančné prostriedky na príspevok zamestnávateľa na doplnkové dôchodkové sporenie, čo predstavuje čiastku 6 275,- eur.
v eurách
 	610 - mzdy	620 - odvody	Spolu	
SSI	41 572,00	20 804,00	62 376,00	

Vo výpočtoch vplyvov na rozpočet verejnej správy nie sú pre SSI zahrnuté v rokoch 2015 až 2018  výdavky na valorizáciu platových taríf zamestnancov SSI, pre evidenčný počet zamestnancov k 31. 12. 2014 , t. j. 28 osôb (pre rok 2015 predstavuje sumu cca 5 268,00 eur a k tomu prislúchajúce odvody prestavujú sumu 1 841,00 eur,  ide však  len o odhad vzhľadom na zvyšovanie taríf za prax).

      Slovenská stavebná inšpekcia
                                                                                                                                                                                             Tabuľka č. 5 
                                                                                                                                                                                                                                          
Výdavky (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2015	2016	2017	2018		
Bežné výdavky (600)	577 252	997 132	961 132	961 132	 	
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	313 730	561 140	561 140	561 140	 	
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)	115 923	202 393	202 393	202 393	 	
  Tovary a služby (630)2	 147 599	233 599	197 599 	197 599	 	
631 001 Cestovné náhrady	 	2300	2300	2300	 	
632 001  Energie	 	4680	4680	4680	 	
632002 Vodné, stočné	 	600	600	600	 	
632003 Poštové a telekom. služby	 	6420	6420	6420	 	
632004 Komunikačná infraštruktúra	 	900	900	900	 	
633001 Interiérové vybavenie	 	18660	660	660	 	
633002 Výpočtová technika	 	            18600	1800	1800	 	
633003 Telekomunikačná technika	 	150	150	150	 	
633004 Prevádzkové stroje, prístroje a zariadenia	 	2400	1200	1200	 	
633006 Všeobecný materiál	 	5340	5340	5340	 	
633009 Knihy, časopisy, noviny	 	300	300	300	 	
633010 Pracovné odevy, obuv	 	1800	1800	1800	 	
633013 Nehmotný majetok	 	900	900	900	 	
633016 Reprezentačné	 	150	150	150	 	
634001Palivá, mazivá oleje	 	3450	3450	3450	 	
634002 Servis, údržba, opravy	 	1800	1800	1800	 	
634003 Poistenie	 	1500	1500	1500	 	
634005 Karty, známky, poplatky	 	150	150	150	 	
635002 Rutinná údržba výpočtovej techniky	 	600	600	600	 	
635004 Rutinná údržba prevádz. strojov, prístrojov	 	300	300	300	 	
636001 Nájomné za nájom budov, objektov alebo ich častí	 	1500	1500	1500	 	
637001 Školenia, kurzy	 	350	350	350	 	
637004 Všeobecné služby	 	5700	5700	5700	 	
637005 špeciálne služby	 	1800	1800	1800	 	
637006 Stravovanie	 	150	150	150	 	
637014 Odmeny na základe dohôd	 	3900	3900	3900	 	
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2	 	 	 	 	 	
Kapitálové výdavky (700)	 0	45 000	0	0	 	
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2	 	 45 000	 	 	 	
714001- nákup osobných automobilov 	 	45 000	 	 	 	
  Kapitálové transfery (720)2	 	 	 	 	 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	577 252	1 042 132	961 132	961 132	 	
  z toho výdavky na ŠR	577 252	1 042 132	961 132	961 132	 	
   Bežné výdavky (600) 	577 252	997 132	961 132	961 132	 	
    Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	313 730	561 140	561 140	561 140	 	
    Kapitálové výdavky (700)	 0	 45 000	 	 	 	
    Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	

 

 

 

 

 

 

 

 
                                                                                                                                                                                                    
Tabuľka č. 6 
Zamestnanosť	Vplyv na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	poznámka	
	2015	2016	2017	2017	2018			
Počet zamestnancov celkom*	 30	54	54	54	54	 	 	
   z toho vplyv na ŠR	 30	 54	 54	 54	54	 	 	
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)*	 871	866	866	866	866	 	 	
   z toho vplyv na ŠR	 871	 866	 866	 866	 866	 	 	
Osobné výdavky celkom (v eurách)	 429 653	 763 533	763 533 	763 533 	763 533 	 	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)* 	313 730	561 140	 561 140	 561 140	561 140	 	 	
   z toho vplyv na ŠR	 313 730	561 140	 561 140	 561 140	561 140	 	 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)*	115 923 	202 393	202 393	202 393	202 393	 	 	
   z toho vplyv na ŠR	115 923	202 393	202 393	202 393	202 393	 	 	
 	 	 	 	 	 	 	 	
Poznámky:	 	 	 	 	 	 	 	
Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka	Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka	Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka	Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka	Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka	Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka	 	 	
Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.	Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.	Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.	Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.	Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.	Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.	Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.	Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %. Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.	
Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“	Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“	Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“	Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“	 	 	 	 	

 

 

 

 

 
Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR
Tabuľka č. 7
Výdavky (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2015	2016	2017	2018		
Bežné výdavky (600)	704 235	610 000	610 000	610 000	 	
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	0	0	0	 	
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	0	0	0	 	
  Tovary a služby (630)2	0	0	0	0	 	
  Bežné transfery (640)2   07T0109 Program podpory územného rozvoja obcí a miest	704 235	610 000	610 000	610 000	 	
641009 Obci	704 235	610 000	610 000	610 000	 	
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2	 	 	 	 	 	
Kapitálové výdavky (700)	 0	0	0	0	 	
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2	 	 	 	 	 	
  Kapitálové transfery (720)2	 	 	 	 	 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	704 235	610 000	610 000	610 000	 	
  z toho výdavky na ŠR	704 235	610 000	610 000	610 000	 	
   Bežné výdavky (600) 	704 235	610 000	610 000	610 000	 	
    Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	 	 	 	 	 	
    Kapitálové výdavky (700)	 	 	 	 	 	
    Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	

 

Vplyvy na informatizáciu spoločnosti
 
Budovanie základných pilierov informatizácie	 	
Obsah	 	
6.1. Rozširujú alebo inovujú sa existujúce alebo vytvárajú sa či zavádzajú  sa nové elektronické služby?
(Popíšte ich funkciu a úroveň poskytovania.)	Vytvára sa legislatívny rámec pre zavedenie nových elektronických služieb (eGov):
● služba „Územné plánovanie“ slúži pre podporu činností spojených so zabezpečením územnoplánovacej dokumentácie. Služba používateľom umožní obstaranie územnoplánovacích podkladov a obstaranie územnoplánovacej dokumentácie a zároveň zabezpečí proces ich tvorby a následného zverejnenia ÚPP/ÚPD pre ďalšie účely. – úroveň 3
● služba „Územné konanie“ je zameraná na činností vedúce k územným rozhodnutiam. Služba používateľom umožní podanie podnetu na územné konanie, podporu výkonu územného konania a vypracovanie územného rozhodnutia pre ďalšie účely, napr. pre účely stavebného konania. – úroveň 3
● služba „Stavebný poriadok – stavebné konanie“ slúži pre podporu činností spojených s výkonom stavebného konania. Služba používateľom umožní začatie konania podľa stavebného poriadku, podporu výkonu konania podľa stavebného poriadku a ukončenie konania podľa stavebného poriadku. – úroveň 3
● služba „Stavebný poriadok – ohlásenie“ slúži pre podporu činností spojených s ohlasovacou povinnosťou stavebníka ohľadom uskutočnenie stavieb, stavebných úprav a udržiavacích prác. Služba zabezpečí podporu činností spojených s ohlásením stavebnému úradu, prípravou oznámenia stavebného úradu a vydaním oznámenia stavebného úradu. – úroveň 3
● služba „Zasahovanie do stavebnej činnosti vo verejnom záujme“ slúži pre podporu činností spojených s výkonom činností a zásahom do stavebnej činnosti vo verejnom záujme. Služba používateľom (Stavebným úradom) umožní prijať podnet na zásah do stavebnej činnosti vo verejnom záujme, začať konanie, podporí samotný výkon činností SÚ vo verejnom záujme a aktivít spojených s ukončením činností SÚ vo verejnom záujme. – úroveň 3
● služba „Štátny stavebný dohľad“ slúži pre podporu činností spojených s výkonom činností Štátneho stavebného dohľadu. Služba používateľom (Stavebným úradom) umožní prijať podnet na výkon štátneho stavebného dohľadu, podporí samotný výkon štátneho stavebného dohľadu a aktivít spojených s ukončením štátneho stavebného dohľadu. – úroveň 3
● služba „Vyvlastnenie“ slúži pre podporu činností spojených s výkonom vyvlastnenia vo verejnom záujme. Služba používateľom (Stavebným úradom) umožní prijať podnet na začatie vyvlastňovacieho konania, podporí samotný výkon vyvlastňovacieho konania a aktivity spojené s ukončením vyvlastňovacieho konania. – úroveň 3
● služba „Poskytovanie údajov z IS ÚP a SP“ zabezpečí sprístupnenie všetkých potrebných informácií a údajov vedených v IS ÚP a SP, resp. v príslušných referenčných registroch IS ÚP a SP, najmä údajov geografického charakteru, pre všetky oprávnené subjekty a iné povinné osoby. – úroveň 4	
6.2. Vytvárajú sa podmienky pre sémantickú interoperabilitu?
(Popíšte spôsob jej zabezpečenia.)	Zákon vytvára podmienky pre sémantickú interoperabilitu IS zabezpečujúceho eGov služby podľa tohto zákona (IS ÚP a SP) a ostatnými ISVS. 

Ľudia	 	
6.3. Zabezpečuje sa vzdelávanie v oblasti počítačovej gramotnosti a rozširovanie vedomostí o IKT?
(Uveďte spôsob, napr. projekty, školenia.)	V rámci implementácie IS ÚP a SP – školenia pre používateľov.	
6.4. Zabezpečuje sa rozvoj elektronického vzdelávania?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia vzdelávacích aktivít.)	Nie	
6.5. Zabezpečuje sa podporná a propagačná aktivita zameraná na zvyšovanie povedomia o informatizácii a IKT?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia propagačných aktivít.)	Nepriamo – v rámci budovania IS ÚP a SP	
6.6. Zabezpečuje/zohľadňuje/zlepšuje sa prístup znevýhodnených osôb k službám informačnej spoločnosti?
(Uveďte spôsob sprístupnenia digitálneho prostredia.)	IS SP bude zohľadňovať prístup znevýhodnených osôb k službám informačnej spoločnosti.	
Infraštruktúra	 	
6.7. Rozširuje, inovuje, vytvára alebo zavádza sa nový informačný systém?
(Uveďte jeho funkciu.)	Zákon vytvára legislatívne predpoklady pre vybudovanie nového informačného systému IS ÚP a SP.	
6.8. Rozširuje sa prístupnosť k internetu?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)	 	
6.9. Rozširuje sa prístupnosť k elektronickým službám?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)	Zákon vytvára podmienky na využívanie nových elektronických služieb prostredníctvom ústredného portálu verejnej správy, resp. špecializovaného portálu IS ÚP a SP.	
6.10. Zabezpečuje sa technická interoperabilita?
(Uveďte spôsob jej zabezpečenia.)	 	
6.11. Zvyšuje sa bezpečnosť IT?
(Uveďte spôsob zvýšenia bezpečnosti a ochrany IT.)	 	
6.12. Rozširuje sa technická infraštruktúra?
(Uveďte stručný popis zavádzanej infraštruktúry.)	Zákon vytvára predpoklady na rozširovanie technickej infraštruktúry, ktorá bude vybudovaná v rámci IS ÚP a SP. 	
Riadenie procesu informatizácie	 	
6.13. Predpokladajú sa zmeny v riadení procesu informatizácie?
(Uveďte popis zmien.)	 	
Financovanie procesu informatizácie	 	
6.14. Vyžaduje si proces informatizácie  finančné investície?
(Popíšte príslušnú úroveň financovania.)	Áno – predpokladá sa využitie štrukturálnych fondov – OPIS (národný projekt Elektronické služby stavebného poriadku, územného plánovania a regionálneho rozvoja)	
Legislatívne prostredie procesu informatizácie	 	
6.15. Predpokladá nelegislatívny materiál potrebu úpravy legislatívneho prostredia  procesu informatizácie?
(Stručne popíšte navrhované legislatívne zmeny.)	 	

 

 
      
A.4. Alternatívne riešenia
bezpredmetné

A.5. Stanovisko gestorov
Ministerstvo životného prostredia SR : 
Ministerstvo financií SR : 
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR: 
Ministerstvo financií SR: 
Ministerstvo hospodárstva SR: