Predkladacia správa

Návrh zákona o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „návrh zákona“) predkladá Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky v zmysle uznesenia vlády SR č. 696 z 4. decembra 2013 k návrhu Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2014.
Cieľom návrhu zákona je zakotviť právnu reguláciu vyvlastnenia v samostatnej zákonnej úprave. Navrhovaný zákon má nadväzovať na novú právnu úpravu územného plánovania a výstavby, ktorá už nebude upravovať problematiku vyvlastnenia, pretože otázky súvisiace s odňatím alebo obmedzením vlastníckych práv k pozemkom a stavbám určeným na zastavanie, musia byť vyriešené pred povoľovacími procesmi, upravovanými v stavebnom poriadku. Návrh zákona upravuje problematiku vyvlastnenia tak z hľadiska hmotnoprávneho aj procesnoprávneho. V procesnej časti zákona sa využívajú aj osvedčené inštitúty z platnej právnej úpravy vyvlastnenia s tým, že tieto ustanovenia sa precizujú.
Návrh zákona vychádza zo súčasnej ústavnej úpravy vyvlastnenia v Slovenskej republike, ktorá je porovnateľná s ústavnou úpravou iných európskych krajín a vyhovuje aj medzinárodným zmluvám o ľudských právach a slobodách. 
Princípy vyvlastnenia alebo obmedzenia vlastníckeho práva navrhované v návrhu zákona plne zodpovedajú požiadavkám čl. 1 Dodatkového protokolu k Dohovoru, tak ako ich interpretuje Európsky súd a základná úprava vyvlastnenia zodpovedá ústavným úpravám členských štátov Európskej únie.   
Vyvlastnenie ako nútené obmedzenie alebo až odňatie vlastníckeho práva je nesporne najzávažnejším a výnimočným spôsobom zásahu do nedotknuteľnosti vlastníckeho práva, ktoré pripúšťa aj Ústava SR. Preto je možné len pri kumulatívnom splnení zákonom stanovených štyroch podmienok, a to iba v nevyhnutnom rozsahu, vo verejnom záujme, na základe zákona a za primeranú náhradu. Účely vyvlastnenia sú definované priamo v zákone s odkazmi na osobitné predpisy z dôvodu, že účely vyvlastnenia vo verejnom záujme ako aj ďalšie hmotnoprávne podmienky vyvlastnenia, musia byť zakotvené v jednotlivých osobitných zákonoch, ktoré komplexne upravujú problematiku osobitných druhov stavieb vrátane vyvlastnenia na konkrétne účely, ktoré tvoria predmet ich úpravy (napr. diaľnice, pozemné komunikácie, železnice, letiská, banské stavby a dobývacie priestory, stavby pre obranu štátu, kultúrne pamiatky, vodné stavby a protipovodňové úpravy a pod.) Taktiež bolo žiaduce zodpovedať otázku kompetencie na vyvlastnenie t. j. vyvlastňovacieho úradu, ktorého rozhodnutím dôjde k prelomeniu ústavou zaručenej ochrany vlastníctva, ktoré je definované ako nedotknuteľné. Vyvlastňovacie konanie by mal viesť a rozhodnutie vydať orgán štátu, ktorý priamo nerozhoduje o možnostiach uskutočnenia záujmu alebo opatrenia v danom území, tak ako je to pri stavebnom úrade, ktorý rozhoduje v územnom a následne v stavebnom konaní. V záujme vylúčenia pochybností o nepredpojatosti a prehĺbenia objektívnosti sa navrhuje ako vyvlastňovací úrad orgán verejnej správy, a to „okresný úrad v sídle kraja“. Osobitné zákony môžu určiť aj iný orgán štátnej správy. Odvolacím orgánom je Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR. 
Novo sa upravuje aj vzťah vyvlastnenia a náhrady - kompenzácie za nútený prechod alebo obmedzenie vlastníckeho práva. Náhrada musí byť spravodlivá, t.j. musí vyjadrovať hodnotu vyvlastňovaného práva. Súčasťou náhrady sú aj „účelne vynaložené náklady“, ktoré je veľký predpoklad, že vzniknú vyvlastnenému alebo inej oprávnenej osobe v dôsledku vyvlastnenia alebo v súvislosti s vyvlastňovacím konaním, napr. náklady na presťahovanie alebo premiestňovanie rôznych druhov poľnohospodárskych kultúr na iný pozemok a pod. Konkrétnejšie a precíznejšie sú prepracované práva tretích osôb súvisiace s vyvlastnením. 
Právna úprava vyvlastnenia musí popri procesných pravidlách riešiť i otázky hmotnoprávnej povahy, a preto boli vyprecizované podklady a doklady pre podanie návrhu na vyvlastnenie a rozhodovanie správneho orgánu, jednoznačne sú určené povinné náležitosti rozhodnutia o vyvlastnení, kompaktne sú vyjadrené dôsledky vyvlastnenia. 
S cieľom odstrániť čisto formálny prístup k pokusom o dohodu, aby vyvlastnenie bolo naozaj až krajným zásahom do vlastníckeho práva, odlišne od doterajšej právnej úpravy sa upravujú obligatórne obsahové náležitosti návrhu na uzavretie dohody a spôsob preukazovania bezvýslednosti tohto pokusu.
Návrh zákona bol predložený na medzirezortné pripomienkové konanie v júni 2014 do augusta 2014 a do návrhu boli zapracované zásadné pripomienky, podané povinne pripomienkujúcimi subjektmi.
Návrh zákona bol prerokovaný v Hospodárskej a sociálnej rade Slovenskej republiky dňa 13.04.2015, ktorá ho odporučila na ďalšie legislatívne konanie. Do predkladaného návrhu zákona boli zapracované pripomienky, ktoré vyplynuli z rokovania Hospodárskej a sociálnej rady Slovenskej republiky.
 Návrh zákona sa predkladá na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky s rozpormi, ktoré sa nepodarilo odstrániť po medzirezortnom pripomienkovom konaní.
 
Navrhovaná právna úprava nepredpokladá negatívny dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočet vyšších územných celkov.
Materiál nemá negatívny finančný, ekonomický, environmentálny vplyv a ani vplyv na zamestnanosť.
Navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.