Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	368  / 78 	
Počet vyhodnotených pripomienok	325 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	224  / 33 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	7  / 3 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	94  / 6 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
2 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	22 (22o,0z) 	 	 	 	
3 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
4 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
6 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
7 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	 	 	x 	 	
8 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
9 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
10 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
11 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
12 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	35 (24o,11z) 	 	 	 	
13 .	Republiková únia zamestnávateľov 	4 (1o,3z) 	 	 	 	
14 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
15 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	41 (41o,0z) 	 	 	 	
16 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	24 (19o,5z) 	 	 	 	
19 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
21 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	17 (16o,1z) 	 	 	 	
22 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
23 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
24 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	29 (26o,3z) 	 	 	 	
25 .	Národný bezpečnostný úrad 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
26 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
27 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	11 (6o,5z) 	 	 	 	
29 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	11 (10o,1z) 	 	 	 	
30 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	25 (25o,0z) 	 	 	 	
31 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	17 (15o,2z) 	 	 	 	
32 .	Verejnosť 	29 (29o,0z) 	 	 	 	
33 .	Dopravný úrad 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
34 .	Žilinský samosprávny kraj 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
35 .	Vychodoslovenská distribučná, a.s. 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
36 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	16 (1o,15z) 	 	 	 	
37 .	Slovenská elektrizačná prenosová sústava a. s. 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
38 .	Košický samosprávny kraj 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
39 .	Magistrát hlavného mesta SR 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
40 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	 	 	x 	 	
41 .	Stredoslovenská energetika - Distribúcia, a.s. 	33 (6o,27z) 	 	 	 	
42 .	Únia miest Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
	SPOLU	368 (290o,78z) 	0 (0o,0z) 	12 	2 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
GP SR 	1. K čl. I § 2 písm. a) 
S poukazom na čl. 20 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky odporúčame za slová „alebo stavbe za“ vložiť slovo „primeranú“. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	2. K čl. I § 2 
V záujme prehľadnosti a ustálenia pojmov odporúčame v znení § 2 doplniť definície pojmov „verejný záujem, stavba vo verejnom záujme a opatrenie vo verejnom záujme“. 

Odporúčame zvážiť navrhované znenie písmen f) až h): 

„f) verejným záujmom uskutočnenie stavby vo verejnom záujme alebo opatrenia vo verejnom záujme, 

g) stavbou vo verejnom záujme stavba, ktorá je ako verejnoprospešná stavba určená v záväznej časti územného plánu obce alebo mesta. Ak obec nemá územný plán, stavbou vo verejnom záujme je stavba, ktorá je ako verejnoprospešná stavba určená v záväznej časti územného plánu veľkého územného celku, do ktorého územia obce spadá, 

h) opatrením vo verejnom záujme opatrenie vydané za účelom ochrany života, zdravia, bezpečnosti štátu, životného prostredia, nerastného bohatstva, jaskýň, podzemných vôd, prírodných liečivých zdrojov, vodných tokov, kultúrneho dedičstva a dokončených alebo nedokončených verejnoprospešných stavieb,“. 

 	O 	A 	 	
GP SR 	3. K čl. I § 4 ods. 4 
Znenie odseku 4 odporúčame presunúť do § 2, pretože svojím obsahom patrí medzi vymedzenie pojmov. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	4. K čl. I § 6 ods. 3 
V prvej vete navrhujeme za slová „z účastníkov konania“ vložiť slová „alebo zo zúčastnených osôb“. 

Domnievame sa, že nielen účastníci konania, ale aj zúčastnené osoby majú mať možnosť namietať v konaní obsah znaleckého posudku, ktorý je základom pre náhradu. 

 	O 	A 	 	
GP SR 	5. K čl. I § 6 ods. 5 
Predpokladáme, že nie je možné jednoznačne určiť, aké náklady môžu s vyvlastnením vzniknúť, preto navrhujeme za slová „sa považujú“ vložiť slovo „najmä“. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	6. K čl. I § 6 ods. 6 
Vyvlastnenie je závažný zásah do vlastníckeho práva vyvlastňovaného v prospech vyvlastniteľa, a preto navrhujeme presunúť dôkazné bremeno na vyvlastňovateľa. 

Navrhujeme nasledovné znenie § 6 ods. 6: 
„(6) Vyvlastňovaný má nárok na náhradu uplatnených nákladov podľa odsekov 4 a 5, ak vyvlastniteľ nepreukáže, že v uplatnenej výške nevznikli.“. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné  	
GP SR 	7. K čl. I § 8 
Ako ďalšiu zábezpeku vyvlastňovaného pred vznikom prípadných nákladov v prípade, ak vyvlastňovateľ nesplní povinnosť uloženú mu v § 8, navrhujeme pripojiť vetu: 
„Doklad preukazujúci poskytnutie náhrady za vyvlastnenie je súčasťou návrhu na vklad do katastra nehnuteľností.“. 

Lehotu 30 pracovných dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o vyvlastnení na poskytnutie náhrady za vyvlastnenie považujeme za neprimerane dlhú. Túto lehotu odporúčame skrátiť na 10 pracovných dní. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné  	
GP SR 	8. K čl. I § 11 ods. 2 
Medzi zúčastnené osoby vyvlastňovacieho konania navrhujeme doplniť aj účastníka exekučného konania. 

V písmene c) odporúčame na konci pripojiť slová „správca a účastník reštrukturalizačného konania“. 

V tejto súvislosti upozorňujeme na ustanovenie § 47 ods. 1 zákona č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	9. K čl. I § 12 ods. 2 písm. b) 
V predmetnom ustanovení je nesprávne uvádzaný ako vyvlastniteľ fyzická osoba - podnikateľ, ktorý je vyvlastňovaným. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	10. K čl. I § 12 ods. 3 písm. e) 
Na koniec písmena e) odporúčame pripojiť slová „s pripojením návrhu zmluvy o získaní práva k pozemku alebo stavbe“ (vyvlastňovací úrad môže bez odkladu posúdiť, či návrh obsahuje náležitosti podľa § 12 ods. 4). 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné  	
GP SR 	11. K čl. I § 12 ods. 4 
Pre prípad, že by sa v určitej lehote nerealizoval účel vyvlastnenia, navrhujeme odsek 4 upraviť tak, aby písomný návrh na uzavretie zmluvy obsahoval aj ustanovenie, na základe ktorého príde k prinavráteniu do pôvodného stavu pre prípad, ak by vyvlastniteľ alebo iná oprávnená osoba v lehote piatich rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti zmluvy nezačala s užívaním pozemku alebo stavby na účel, na ktorý sa vyvlastnilo. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	12. K čl. I § 12 ods. 4 písm. b) 
Za účelom, aby vyvlastňovaný iba formálne nereagoval podľa písmena a), navrhujeme za slová „k uzavretiu zmluvy“ vložiť slová „v lehote 90 dní od doručenia návrhu na uzavretie zmluvy vyvlastňovanému“. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	13. K čl. I § 12 ods. 4 
V odseku 4 navrhujeme doplniť písmená d) a e) v tomto znení: 
„d) geometrický plán vymedzujúci časť pozemku, ak je predmetom zmluvy len časť pozemku, 
e) znalecký posudok, ktorý bol podkladom pre určenie náhrady na vyvlastnenie, ak bol vypracovaný.“. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	14. K čl. I § 12 ods. 6 
Navrhujeme slová „vlastníkovi pozemku alebo stavby“ nahradiť slovami „osobám uvedeným v § 2 písm. b)“. 
Domnievame sa, že predmetný návrh by mal byť doručovaný vyvlastňovaným osobám. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné  	
GP SR 	15. K čl. I § 12 ods. 7 
Navrhujeme za slová „v mieste doručenia“ vložiť slová „hoci sa v mieste doručenia zdržiava“. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	16. K čl. I § 13 ods. 3 
Na koniec odseku navrhujeme pripojiť vetu „Právne úkony, ktorými vyvlastňovaný poruší túto povinnosť, sú neplatné; to neplatí v prípade zmlúv uzatvorených s vyvlastniteľom.“. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	17. K čl. I § 13 ods. 10 
Navrhujeme za slová „zamietol návrh na vyvlastnenie“ vložiť slová „alebo ak vyvlastňovací úrad zastaví konanie z dôvodu späťvzatia návrhu“. 

Posledný odsek navrhujeme označiť ako odsek 10. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	18. K čl. I § 14 ods. 1 písm. c) 
Za slová „určí lehotu“ navrhujeme vložiť slová „podľa § 8“. 
 	O 	A 	 	
GP SR 	19. K čl. I § 14 ods. 1 písm. f) 
Za slová „účastníkov konania“ navrhujeme vložiť slová „ a zúčastnených osôb“. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné ; V zmysle správneho poriadku nie je povinnosťou správneho orgánu v rozhodnutí uviesť ako sa vysporiadal s jej námietkami (má iné procesné postavenie ako účastník konania)  	
GP SR 	20. K čl. I § 14 ods. 3 
Slová „tretích osôb“ navrhujeme nahradiť slovami „účastníkov konania“ /§ 11 ods. 1 písm. c)/. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné  	
GP SR 	21. K čl. I § 14 ods. 6 
Navrhujeme, aby sa rozhodnutie doručovalo aj zúčastneným osobám. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné ; rozhodnutie sa zúčastnenej osobe zasiela iba na vedomie, zúčastnená osoba nemá právo podať opravný prostriedok  	
GP SR 	22. K čl. I § 15 
Slovo „možno“ navrhujeme nahradiť slovami „môže účastník konania a zúčastnená osoba“. 

Nadpis § 15 navrhujeme nahradiť nadpisom „Opravné prostriedky“. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; kto môže podať opravný prostriedok upravuje správny poriadok  	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov 
KOZ SR k predloženému návrhu nemá pripomienky. 	O 	A 	 	
NBS 	 

1. V názve a čl. I § 1 a 2 návrhu zákona odporúčame zjednotiť používanie pojmov vrátané ich obsahu v jeho názve, v § 1 a § 2 písm. a). Napríklad z názvu návrhu zákona vyplýva, že ide o vyvlastňovanie pozemkov a stavieb v užšom zmysle, v § 1 sa používa všeobecný pojem „vyvlastnenie“ (širšie) bez bližšej špecifikácie, že ide o vyvlastnenie pozemkov a stavieb a z § 2 písm. a) vyplýva, že predmetom vyvlastnenia je okrem pozemku a stavby aj vecné bremeno alebo „opatrenia na tomto pozemku alebo stavbe za náhradu“. Navrhované znenie § 2 písm. a) je nezrozumiteľné („alebo ku stavbe pre uskutočnenie stavby alebo opatrenia na tomto pozemku alebo stavbe za náhradu,“); v prípade „obmedzenie alebo zrušenie práva zodpovedajúceho vecnému bremenu k pozemku alebo ku stavbe“ sa nejedná o nútené obmedzenie, alebo o nútené zrušenie práva zodpovedajúceho vecnému bremenu k pozemku alebo ku stavbe ? Uvedené ustanovenie je potrebné formulačne spresniť. 

2. V čl. I § 3 je uvedený pojem „vo verejnom záujme“ bez toho, aby bol vymedzený v základných pojmoch čo sa rozumie „verejným záujmom“, alebo aspoň formou odkazu na osobitný zákon. Ako to vyplýva z dôvodovej správy k návrhu zákona, predložený návrh zákona má upravovať problematiku vyvlastnenia komplexne 
z hmotnoprávneho hľadiska, ako aj z hľadiska procesného, preto navrhujeme doplniť do 
§ 2 čo sa rozumie „verejným záujmom“. Táto pripomienka sa primerane vzťahuje na § 5. 

3. V čl. I § 4 navrhujeme presunúť nadpis „Podmienky vyvlastnenia“ nad § 4, vzhľadom na skutočnosť, že ide o spoločnú problematiku upravovanú v § 4 až 8. 

4. V čl. I § 6 ods. 2 odporúčame spresniť tak, aby okrem všeobecnej hodnoty vyvlastňovaného majetku bola predmetom náhrady za vyvlastnenie aj prípadná náhrada iných strát, či nákladov. Vyvlastňovaný pozemok, či stavba môžu byť zdrojom obživy pre občana, ktorý by takýmto zásahom prišiel o možnosť ďalej podnikať na pozemku, či v stavbe a všeobecná hodnota majetku nezohľadňuje ušlý zisk, či iné náklady na obnovu podnikateľskej činnosti. 

5. V čl. I § 8 je potrebné uviesť „akým“ spôsobom sa poskytne náhrada za vyvlastnenie. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
V poznámke pod čiarou k odkazu 3 odporúčame slová „§19 a §41a“ nahradiť slovami „§19 a 41a“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §12 ods.2 písm. a) – za slová „miesto podnikania“ odporúčame vložiť slová „a identifikačné číslo organizácie“ a za slová „identifikačné číslo“ odporúčame vložiť slovo „organizácie“. 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §12 ods.2 písm. b) - za slová „identifikačné číslo“ odporúčame vložiť slovo „organizácie“ a za slová „adresu miesta podnikania“ odporúčame vložiť slová „a identifikačné číslo organizácie“ . 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §16 ods.5 písm. b) – slová „podľa odseku 5 písm. b)“ odporúčame nahradiť slovami „podľa tohto písmena“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
V poznámke pod čiarou k odkazu 12 odporúčame uvádzať iba skrátenú citáciu zákona č. 180/1995 Z.z. v súlade s bodom 46 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §19 ods.5 – slová „podľa §16 odseku 2“ odporúčame nahradiť slovami „podľa §16 ods. 2“. 	O 	N 	Navrhovaná legislatívna úprava nie je nevyhnutná 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
V uvádzacej vete k poznámke pod čiarou k odkazu 6d odporúčame vypustiť slová „V §17a“. Súčasne dávame na zváženie ponechanie alebo vypustenie tohto článku v navrhovanom materiáli s odvolaním sa na 1. odsek bodu 22 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	N 	
Navrhovaná legislatívna úprava nie je nevyhnutná 
 	
ŠÚ SR 	Čl. III a IV 
Uvádzacie vety k čl. III a IV odporúčame upraviť podľa bodu 27 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky ( uviesť skrátené citácie všetkých predchádzajúcich noviel). 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 4 ods. 6 a 7 
Slová „nemohol užívať iný pozemok alebo inú stavbu“ navrhujeme nahradiť slovami „nemohol užívať pozemok alebo stavbu, ku ktorým sa viaže vecné bremeno“. 

Rovnako navrhujeme v § 4 ods. 7 nahradiť slová „inú nehnuteľnosť“. V tejto súvislosti upozorňujeme predkladateľa, že v texte návrhu zákona sa na označenie rovnakých inštitútov majú používať rovnaké pojmy, to znamená, že slová „nehnuteľnosť“ je potrebné nahradiť slovami „pozemok alebo stavba“ tak, ako to predkladateľ používa v iných ustanoveniach návrhu zákona. V tomto smere je potrebné upraviť aj § 17 ods. 3. 

Odôvodnenie: 
Znenie návrhu zákona musí byť presné, určité a jednoznačné. Z tohto dôvodu navrhujeme precizovať, čo má predkladateľ na mysli pod pojmom „iný pozemok alebo iná stavba“ v znení uvedenom v predmetnom ustanovení a zároveň je potrebné v celom texte návrhu zákona používať na označenie rovnakých inštitútov v tom istom význame rovnaké pojmy. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 4 ods. 7 
Upozorňujeme predkladateľa, že posledný odsek § 4 je potrebné označiť ako odsek 8. 

Navrhujeme precizovať znenie prvej vety, napríklad takto: 
„Účel vyvlastnenia musí byť v súlade s územnoplánovacou dokumentáciou 2) a preukazuje sa rozhodnutím o umiestnení stavby.“. 

Takisto navrhujeme precizovať ustanovenie, pokiaľ ide o slová „vydanie územného rozhodnutia“. 

Odôvodnenie: 
Návrh zákona obsahuje v § 4 dva odseky označené ako odsek 7. 
Pokiaľ ide o odsek, ktorý má byť označený ako odsek 8, jeho ustanovenie je potrebné precizovať, tak, aby bolo znenie návrhu zákona presné a jednoznačné a nadväzovalo na právnu úpravu obsiahnutú v návrhu nového stavebného zákona. Upozorňujeme predkladateľa, že návrh nového stavebného zákona nepoužíva pojem „územné rozhodnutie“. V tejto súvislosti navrhujeme upraviť aj ďalšie ustanovenia návrhu zákona, v ktorých sa používa pojem „územné rozhodnutie“, napríklad § 19 ods. 3. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 6 ods. 5 
Slová „notárske poplatky“ nahradiť slovami „odmena notára“ v súlade s Vyhláškou Ministerstva spravodlivosti SR č. 31/1993 Z. z. o odmenách a náhradách notárov v znení neskorších predpisov. Zároveň pojem „odmena notára“ používa aj § 12 ods. 11 návrhu zákona. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 7 ods. 2 
Slová „sa poskytne“ navrhujeme nahradiť formuláciou, ktorá jednoznačne ustanoví, kto poskytne náhradu pri zriadení práva zodpovedajúceho vecnému bremenu. 
V tejto súvislosti navrhujeme predkladateľovi, aby v celom texte návrhu zákona predkladateľ nepoužíval zvratný trpný rod. 

Odôvodnenie: 
Znenie návrhu zákona má byť presné, určité a jednoznačné. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
ÚGKK SR 	K § 9 
V § 9 je potrebné doplniť odkaz, v ktorých konkrétnych ustanoveniach návrh zákona ustanovuje iný postup, ako podľa všeobecného predpisu o správnom konaní. 

Odôvodnenie: 
Podľa bodu 21 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky, ak sa používa výraz „ak tento zákon neustanovuje inak“, je potrebné odkázať, v ktorých konkrétnych ustanoveniach zákon ustanovuje inak. 
 	O 	N 	Navrhovaná legislatívna úprava nie je nevyhnutná 	
ÚGKK SR 	K § 10 
V § 10 navrhujeme uviesť aspoň príkladmo odkaz na osobitný predpis. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 11 ods. 2 písm. b) 
V § 11 ods. 2 písm. b) navrhujeme uviesť slová „súdny exekútor“ a v súlade s tým upraviť aj ďalšie ustanovenia návrhu zákona, v ktorých sa vyskytuje pojem „exekútor“. 

Zároveň na konci uvádzacej vety navrhujeme vypustiť bodkočiarku. 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie so zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 11 ods. 2 písm. e) 
V § 11 ods. 2 písm. e) navrhujeme časť vety „okrem nájomcu bytu v rodinnom dome a nájomcu bytu v bytovom dome“ nahradiť slovami „okrem nájomcu bytu v rodinnom dome, nájomcu bytu a nájomcu nebytového priestoru v bytovom dome“. V tomto smere navrhujeme upraviť aj ďalšie príslušné ustanovenia návrhu zákona. 

Zároveň je potrebné na konci písmena e) čiarku nahradiť bodkou. 

Odôvodnenie: 
V bytovom dome sa môžu nachádzať aj nebytové priestory, ktoré môžu byť predmetom nájmu. Z tohto dôvodu je potrebné znenie upraviť, aby bolo zrejmé, že v takom prípade zúčastnenou osobou nebude ani nájomca nebytového priestoru v bytovom dome. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 11 ods. 6 
V § 11 ods. 6 navrhujeme vypustiť poslednú vetu a príslušným spôsobom upraviť aj dôvodovú správu. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na navrhované ustanovenia § 12 ods. 3 písm. a) a b), z ktorých bude zrejmé duplicitné alebo viacnásobné vlastníctvo nehnuteľnosti, navrhujeme vypustiť poslednú vetu v § 11 ods. 6 (ide o nadbytočné ustanovenie), navyše ide o poskytovanie údajov katastra, ktoré upravuje § 69 zákona NR SR č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 12 ods. 2 písm. a) 
Slová „adresu trvalého pobytu“ nahradiť slovami „miesto trvalého pobytu“. 

Slová „identifikačné číslo“ nahradiť slovami „identifikačné číslo organizácie“. Rovnako je potrebné upraviť aj znenie § 12 ods. 2 písm. b). 

Slová „v obchodnom alebo inom registri“ nahradiť slovami „v obchodom registri alebo inom registri“. Rovnako je potrebné upraviť aj znenie § 12 ods. 2 písm. b). 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 12 ods. 2 písm. c) 
Nad slová „a to podľa údajov katastra nehnuteľností“ žiadame uviesť odkaz na § 42 ods. 2 zákona NR SR č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. 

Zároveň žiadame slová „s identifikáciou pozemku“ nahradiť slovami „s identifikáciou parcely“. 

Odôvodnenie: 
Precizovanie návrhu zákona s prihliadnutím na právnu úpravu uvedenú v katastrálnom zákone. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 12 ods. 3 písm. c) 
V § 12 ods. 3 písm. c) žiadame vypustiť slovo „osvedčenú“. 

Odôvodnenie: 
Okresné úrady, katastrálne odbory neosvedčujú kópie, ale vydávajú výpisy alebo kópie zo súboru popisných alebo súboru geodetických informácií katastra nehnuteľností, ktoré sú verejnými listinami (§ 69 katastrálneho zákona). 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
ÚGKK SR 	K osobitnej časti dôvodovej správy k § 12 
V dôvodovej správe k § 12 v prvom odseku slová „najmä správy katastra“ nahradiť slovami „podľa katastra nehnuteľností“. 

Odôvodnenie: 
Uvedené je potrebné vzhľadom na právnu úpravu obsiahnutú v katastrálnom zákone, nakoľko nejde o údaje „správy katastra“, ale o údaje podľa katastra nehnuteľností. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 12 ods. 11 
Navrhujeme vypustiť poznámku pod čiarou k odkazu 7 a vložiť nový odkaz, ktorý bude zodpovedať úprave konania o návrhu na vklad podľa katastrálneho zákona. 

Odôvodnenie: 
Poznámka pod čiarou k odkazu 7 nesúvisí o úpravou obsiahnutou v odseku 11, nakoľko znenie poznámky pod čiarou v tomto prípade nesprávne odkazuje na § 42 ods. 2 katastrálneho zákona, ktorý upravuje spôsobilosť zmlúv, verejných a iných listín na zápis do katastra nehnuteľností. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 13 ods. 3 
Slová „rozhodnutia o zastavení konania“ navrhujeme nahradiť slovami „rozhodnutia o zastavení vyvlastňovacieho konania“. 

Odôvodnenie: 
Precizovanie návrhu zákona. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 13 ods. 3 
Poslednú vetu odseku 3 žiadame preformulovať nasledovne: 

„Vyvlastňovací úrad písomne oznámi príslušnému okresnému úradu na úseku katastra nehnuteľností, na účely zápisu poznámky do katastra nehnuteľností, deň, od kedy je vyvlastňovanému zakázané nakladať s pozemkom alebo stavbou.“ 
Zároveň nad slová „na účely zápis poznámky do katastra nehnuteľností“ žiadame vložiť odkaz na § 39 zákona NR SR č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu jednoznačnosti ustanovenia, od kedy je vyvlastňovanému zakázané nakladať s nehnuteľnosťou. Rovnako je v záujme toho, aby sa predišlo interpretačným sporom, doplniť odkaz na § 39 katastrálneho zákona, ktorý upravuje zápis poznámky do katastra nehnuteľností. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 13 ods. 4 
Slová „predmetom exekučného záložného práva“ nahradiť slovami „predmetom exekučného konania“ a zároveň je potrebné upraviť účinky začatia vyvlastňovacieho konania aj vo vzťahu k prebiehajúcemu konkurznému konaniu. 

Odôvodnenie: 
Vyvlastňovaný pozemok alebo vyvlastňovaná stavba nemusí byť len predmetom exekučného záložného práva, ale na pozemok alebo stavbu môže napríklad prebiehať výkon exekúcie na základe príkazu na vykonanie exekúcie predajom nehnuteľnosti. Je zároveň potrebné jednoznačne ustanoviť, aké účinky bude mať začatie vyvlastňovacieho konania na prebiehajúce exekučné konania a konkurzné konania, v rámci ktorých by mohli byť postihnuté nehnuteľnosti, ktoré sú predmetom vyvlastnenia. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Zároveň navrhujeme slová „stavebný úrad“ nahradiť slovami „vyvlastňovací úrad“, a to v súlade s § 2 písm. d) návrhu zákona. 

 	Z 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 13 ods. 9 
Poslednú vetu navrhujeme preformulovať nasledovne: 
„Rozhodnutie o zastavení vyvlastňovacieho konania musí obsahovať údaje o pozemku alebo stavbe podľa osobitného predpisu.7)“. 

Zároveň navrhujeme posledný odsek § 13 označiť ako odsek 10. 

Odôvodnenie: 
Precizovanie návrhu zákona, a to aj s poukazom na § 13 ods. 2, nakoľko v celom texte právneho predpisu je potrebné používať rovnaké výrazy, ktoré majú rovnaký význam. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 14 ods. 1 písm. c) 
Navrhujeme slová „rozhodne o zániku alebo obmedzení práv ďalších osôb, ktoré sa viažu k predmetu vyvlastnenia, ak sa o nich rozhoduje,“ zaradiť ako nové písmeno odseku 1 a zároveň upraviť tomu zodpovedajúce označenie ďalších písmen. 

Odôvodnenie: 
Zabezpečenie lepšej prehľadnosti toho, čo má obsahovať rozhodnutie o vyvlastnení. 

 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 14 ods. 5 
Za slová „do 90 dní od začatia konania“ navrhujeme nahradiť slovami „do 90 dní odo dňa začatia vyvlastňovacieho konania“. 

Zároveň navrhujeme v časti vety za bodkočiarkou vypustiť slovo „ani“. 

Odôvodnenie: 
Precizovanie návrhu zákona. Nakoľko sa v predmetnom ustanovení neupravuje iná lehota ako 90 dní, slovo „ani“ považujeme za nadbytočné. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 15 
Navrhujeme slová „opravný prostriedok“ nahradiť slovom „odvolanie“ v prvej aj v druhej vete. 

Odôvodnenie: 
Precizovanie textu, nakoľko je vhodnejšie jednoznačne upraviť aký opravný prostriedok je možné podať proti rozhodnutiu o vyvlastnení. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 16 ods. 2 
Navrhujeme uviesť konkrétne ustanovenie, ktoré ustanovuje iný postup ako § 16 ods. 2. 

Odôvodnenie: 
Podľa bodu 21 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky, ak sa používa výraz „ak tento zákon neustanovuje inak“, je potrebné odkázať, v ktorých konkrétnych ustanoveniach zákon ustanovuje inak. 
 	O 	N 	Navrhovaná legislatívna úprava nie je nevyhnutná 	
ÚGKK SR 	K § 16 ods. 2 písm. e) 
Navrhujeme vypustiť slová „okrem práva užívať byt v bytovom dome alebo v rodinnom dome“. 

Odôvodnenie: 
Právo užívať nemusí byť vecným právom. Okrem toho, tento prípad je dvakrát upravený, a to v tomto ustanovení a v odseku 5, kde je upravené, ktoré práva vyvlastnením nezanikajú. Viac sa však úprava tohto prípadu hodí do odseku 5. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 16 ods. 4 
Navrhujeme na konci odseku 4 slová „na ktorý sa má vyvlastniť“ nahradiť slovami „na ktorý sa má pozemok alebo stavba vyvlastniť“. 

Odôvodnenie: 
Precizovanie návrhu zákona. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 16 ods. 5 
Navrhujeme vypustiť číslo odkazu pod čiarou a poznámku pod čiarou k odkazu 9. 

Zároveň v druhej vete navrhujeme vypustiť slová „podľa odseku 5 písm. b)“ ako nadbytočné. 

Odôvodnenie: 
Odkaz pod čiarou v tomto ustanovení je nesprávny a nesúvisí s úpravou, na ktorú odkazuje. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 17 ods. 1 
Žiadame slová „rozhodnutia, ktorým sa vyhovelo návrhu na vyvlastnenie“ nahradiť slovami „rozhodnutia o vyvlastnení“. 

Odôvodnenie: 
Nejde o rozhodnutie, ktorým sa vyhovuje návrhu na vyvlastnenie, ale návrh zákona ustanovuje iba rozhodnutie o vyvlastnení. V prípade formulácie „rozhodnutia, ktorým sa vyhovelo návrhu na vyvlastnenie“ by mohli vzniknúť interpretačné spory, napríklad v nadväznosti na § 16 ods. 3. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 17 ods. 2 
V prvej vete navrhujeme slovo „navrhovateľ“ nahradiť slovom „vyvlastniteľ“. 

Odôvodnenie: 
Návrh zákona neupravuje, kto je navrhovateľom, ale upravuje iba vyvlastniteľa. Rovnako navrhovateľa ani nedefinuje v ustanovení o vymedzení základných pojmov. Zároveň poukazujeme na to, že v celom texte právneho predpisu, ak ide o pojmy, ktoré majú rovnaké významy, sa majú používať rovnaké pojmy. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 17 ods. 3 
Navrhujeme za slovom „vyvlastňovaný“ vypustiť slovo „vlastník“. 

Odôvodnenie: 
V celom texte návrhu zákona sa používa pojem „vyvlastňovaný“, ktorý je zároveň aj definovaný v ustanoveniach o vymedzení základných pojmov. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 17 ods. 4 
Navrhujeme predmetné ustanovenie preformulovať a jednoznačnejšie uviesť, čo môže správca lesného pozemku urobiť s prijatou náhradou za vyvlastnenie lesných pozemkov. 

Zároveň upozorňujeme predkladateľa, že uvedený odkaz 11 nesúvisí s úpravou uvedenou v predmetnom ustanovení. 

Odôvodnenie: 
Text právneho predpisu má byť presný a jednoznačný. Výraz „naloží s prijatou náhradou“ nepovažujeme na terminologicky presný. 
Predkladateľ chcel zrejme uviesť odkaz č. 12 a s tým súvisiacu poznámku pod čiarou. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú formuláciu za jednoznačnú a zrozumiteľnú  	
ÚGKK SR 	K § 19 ods. 1 
Navrhujeme vypustiť slovo „určenej“ ako nadbytočné. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 19 ods. 4 
Navrhujeme číslovku „7“ nahradiť slovom „siedmich“ a v časti vety za bodkočiarkou vypustiť slovo „taktiež“. 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie textu návrhu zákona s inými ustanoveniami, napríklad § 13 ods. 2 a 9. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 19 ods. 5 
Poslednú vetu žiadame nahradiť vetou: 
„Nároky na náhradu škody a nákladov spojených s vyvlastnením, ktoré vznikli účastníkom vyvlastňovacieho konania, zostávajú zachované.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhnuté znenie je nejasné a vysvetlené je len v dôvodovej správe. Za účelom odstránenia rozporov s interpretáciou tohto ustanovenia navrhujeme presnejšie ustanovenie, ktoré korešponduje aj s dôvodovou správou. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 19 ods. 6 
Navrhujeme slovo „celkom“ nahradiť slovom „úplne“. 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie textu návrhu zákona s inými ustanoveniami, napríklad § 19 ods. 1 a 2. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K § 20 ods. 2 
Navrhujeme nahradiť odkaz pod čiarou č. 13 iným vhodným odkazom 

Odôvodnenie: 
Odkaz č. 13 nesúvisí s právnou úpravou, na ktorú odkazuje. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K celému textu návrhu zákona 
Navrhujeme slová „okresný úrad, katastrálny odbor“ vo všetkých tvaroch v celom texte návrhu zákona nahradiť slovami „okresný úrad na úseku katastra nehnuteľností“ v príslušnom tvare. 

Odôvodnenie: 
Ide o zosúladenie používania rovnakých výrazov s rovnakým významom aj v iných právnych predpisoch, napríklad v zákone NR SR č. 180/1995 Z. z. o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom v znení neskorších predpisov. 
Obdobne aj z § 3 zákona č. 180/2013 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov vyplýva, že ide o úseky štátnej správy. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienky k ustanoveniu § 5 
RÚZ zásadne nesúhlasí so znením ustanovenia § 5, t.j. s tým, aby zákon o vyvlastňovaní účely vyvlastňovania odkazoval na osobitné zákony. 
Zároveň navrhujeme, aby spomedzi účelov vyvlastnenia boli vyňaté 
- zákon č. 175/1999 Z. z. o niektorých opatreniach týkajúcich sa prípravy významných investícií a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Uvedený odkaz je v rozpore s ustanovením navrhovaného § 4 ods. 2 podľa ktorého „Vyvlastnenie je možné len vo verejnom záujme na účel ustanovený zákonom, ktorý sa preukazuje vo vyvlastňovacom konaní.“ 
- zákon č. 669/2007 Z. z. o jednorazových mimoriadnych opatreniach v príprave niektorých stavieb diaľnic a ciest pre motorové vozidlá 

Odôvodnenie: 
Zákon, ktorý umožňuje, aby tak zásadnú, výnimočnú a citlivú právnu úpravu, ktorá vstupuje do ústavou garantovaného vlastníckeho práva, bolo možné meniť (rozširovať) viacerými zákonmi, prináša veľkú právnu neistotu. 
Účely vyvlastnenia musia byť taxatívne vymedzené v tomto ustanovení a pokiaľ majú byť rozširované, musí byť zmenený tento zákon a nie iný právny predpis. Zámerom predkladateľa je teda jednoznačné zjednodušenie procesu zo strany štátu a znestranparentnenie procesu pre vlastníkov, ktorých sa vyvlastnenie bude týkať. 
Zákon v jednom ustanovení uvádza, že vyvlastnenie je možné len vo verejnom záujme, pričom druhým ustanovením umožňuje, aby sa vyvlastňovanie dialo aj v prospech významnej súkromnej investície. Veľkosť investície však zo súkromného záujmu nespraví verejný záujem. RÚZ považuje takýto postup za protiústavný. 
Zákony, na ktoré odkazuje § 5 stanovujú nielen špecifický účel vyvlastňovania, ale najmä osobitný režim pri vyvlastňovaní a ďalších zásahov do vlastníckeho práva na účely výstavby diaľnic a ciest pre motorové vozidlá. Tento osobitný režim výrazne zvýhodňuje stavebníka pred vlastníkom vyvlastňovanej nehnuteľnosti, a to v deklarovanom záujme urýchlenia výstavby diaľnic a ciest pre motorové vozidlá. Politicky motivované ciele vládnej politiky by však nemali mať prednosť pred ochranou vlastníckeho práva, ktoré je jedným zo základných práv chránených ústavou. Príprava a schvaľovanie zákona o vyvlastňovaní vytvárajú dostatočný priestor na to, aby sa všetky otázky súvisiace s procesom vyvlastňovania riešili komplexne a primerane priamo v tomto zákone bez definovania odlišných postupov v osobitných zákonoch. Zákony by mali stanovovať všeobecné pravidlá, nie určovať jednorazové a mimoriadne opatrenia. Preto navrhujeme oba uvedené osobitné zákony zrušiť. 
 	Z 	ČA 	Akceptované v časti požiadavky, aby boli účely vyvlastnenia uvedené priamo v zákone o vyvlastňovaní  	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k ustanoveniu § 6 ods. 1 
RÚZ navrhuje do ustanovenia § 6 ods. 1 doplniť možnosť poskytnutia náhrady poskytnutím náhradného pozemku v prípade, že s tým vyvlastňovaný súhlasí. 
Považujeme za nevhodné, aby zákon o vyvlastnení zásadu poskytnutia náhradného pozemku priamo neobsahoval ako univerzálne platnú spravodlivú zásadu kompenzácie ujmy pri nútenom zásahu do ústavou chráneného vlastníckeho práva. Najmä pokiaľ s tým vyvlastnený súhlasí. 
 	Z 	A 	 	
RUZ 	4. Obyčajná pripomienka k ustanoveniu § 16 ods. 4 
RÚZ navrhuje vysvetliť znenie ustanovenia § 16 ods. 4: 
„Vyvlastňovací úrad rozhodne, že právne vzťahy podľa odseku 2 nezanikajú, ak verejný záujem vyžaduje, aby aj po vyvlastnení pozemok alebo stavbu naďalej zaťažovali alebo ak ďalší výkon práv vyplývajúcich z týchto právnych vzťahov nebráni a ani podstatne neobmedzuje dosiahnutie účelu, na ktorý sa má vyvlastniť.“ 
Odôvodnenie: 
Z uvedeného ustanovenia nie je úplne zjavné, že či sa to vzťahuje len na zmluvné vecné bremená, nakoľko na zákonné vecné bremená by sa to nemalo vzťahovať. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
MO SR 	K čl. I § 1 
Odporúčame do predmetu úpravy doplniť aj zrušenie vyvlastnenia, ktoré je upravené v § 19. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I § 2 
Z dôvodu prehľadnosti odporúčame vymedzenie pojmu „neprimerané ťažkosti“ doplniť ako nové písmeno do § 2 a v nadväznosti na odporúčanú úpravu vypustiť vymedzenie uvedeného pojmu z § 4 odsek 4 a upraviť označenie odsekov.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I § 4 
Podľa odseku 1 vyvlastnenie sa môže uskutočniť, ak cieľ vyvlastnenia nemožno dosiahnuť dohodou alebo iným spôsobom. Vzhľadom na to, že v danom prípade ide o zásah do vlastníckych práv, odporúčame bližšie špecifikovať o aký konkrétny iný spôsob by v praxi išlo. 
Súčasne odporúčame upraviť číslovanie odsekov. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I § 5 
V poznámke pod čiarou k odkazu 3žiadame slová „§ 23 zákona č. 319/2002 Z. z.“ nahradiť slovami „§ 23 a 24a zákona č. 319/2002 Z. z.“. 
V predloženom návrhu zákona účel, na ktorý možno vo verejnom záujme vyvlastniť, vymedzujú osobitné zákony s odkazom na poznámku pod čiarou, kde sú uvedené jednotlivé zákony. Podľa zákona č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov možno vyvlastniť vo verejnom záujme na účely obrany v stave bezpečnosti aj v stave vojny alebo vojnového stavu. V poznámke pod čiarou k odkazu 3 je uvedený len § 24 zákona č. 319/2002 Z. z., ktorý upravuje vyvlastnenie vo verejnom záujme na účely obrany v čase vojny alebo vojnového stavu, avšak § 24a, ktorý žiadame doplniť do predloženého návrhu, upravuje vyvlastňovanie vo verejnom záujme na účely obrany v stave bezpečnosti. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I § 12 
V § 12 ods. 2 písm. b) odporúčame slovo „vyvlastniteľom“ nahradiť slovom „vyvlastňovaným“ vzhľadom na úpravu osobných údajov vyvlastňovaného v ustanovení.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I § 13 
V § 13 ods. 4 odporúčame slová „stavebný úrad“ nahradiť slovami „vyvlastňovací úrad“ v nadväznosti na § 2 písm. d) návrhu zákona. 
Odporúčame upraviť číslovanie odsekov, nakoľko ustanovenie má dva odseky 9. 
V poslednom odseku odporúčame slovo „vyvlastnený“ nahradiť slovom „vyvlastňovaný“ v nadväznosti na § 2 písm. b). 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I § 16 
V § 16 ods. 9 odporúčame upraviť poznámku pod čiarou k odkazu 11 vzhľadom na to, že citované ustanovenie v zákone č. 135/1961 Zb. upravuje výkup nehnuteľností a podľa textu ustanovenia má upravovať účel vyvlastnenia.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I § 19  
V súlade s § 19 ods. 3 odporúčame do odseku 1 doplniť zrušenie rozhodnutia o vyvlastnení aj v prípade, ak územné rozhodnutie určujúce využitie pozemku alebo stavby na daný účel stratilo platnosť alebo bolo právoplatne zrušené. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. II 
V úvodnej vete odporúčame doplniť zákon č. 180/2013 Z. z. , zákon č. 368/2013 Z. z. a zákon č. 388/2013 Z. z., ktoré tiež novelizovali zákon č. 135/1961 Zb. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. III 
V úvodnej vete odporúčame slová „ zákona č. 369/2009 Z. z.“ nahradiť slovami „zákona č. 396/2009 Z. z.“ a doplniť zákon č. 180/2013 Z. z., zákon č. 34/2014 Z. z. a zákon č. 115/2014 Z. z., ktoré novelizovali zákon č. 180/1995 Z. z. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. IV 
V úvodnej vete odporúčame doplniť zákon č. 352/2013 Z. z., zákon č. 402/2013, zákon č. 432/2013 Z. z. a zákon č. 152/2014 Z. z. , ktoré tiež novelizovali zákon č. 531/2009 Z. z. 	O 	A 	 	
MO SR 	K dôvodovej správe 
Odporúčame doplniť dôvodovú správu k § 16 ods. 9 v súvislosti s vylúčením poskytnutia náhradného bytu nájomcom bytu v rodinnom dome.  	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
1. V § 2 písm. e) slová „predmetom vyvlastňovania“ nahradiť slovami „predmetom vyvlastnenia“. 
Odôvodnenie: zosúladenie pojmu s § 2 písm. a) – definícia vyvlastnenia. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
2. V § 4 ods. 1 vypustiť slová „alebo iným spôsobom“. 
Odôvodnenie: nemožnosť dosiahnuť cieľ vyvlastnenia sa preukazuje v zmysle § 12 ods. 4, 5 návrhu zákona bezvýslednosťou snahy uzavrieť dohodu, „iný spôsob“ nie je upravený v predloženom návrhu zákona. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je postačujúce  	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
3. V § 4 ods. 3 v prvej vete slová „v nevyhnutnom rozsahu“ a v druhej vete slová „Rozsah vyvlastnenia“ nahradiť slovami „v nevyhnutnej miere“ a „Miera vyvlastnenia“. 
Odôvodnenie: podľa Článku 20 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky „vyvlastnenie alebo nútené obmedzenie vlastníckeho práva je možné iba v nevyhnutnej miere a vo verejnom záujme, a to na základe zákona a za primeranú náhradu.“. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
4. V § 4 štvrtá veta znie: „Ak by obmedzenie práva bolo pre vyvlastňovaného nepriaznivejšie ako jeho prechod, rozhodne vyvlastňovací úrad o prechode práva, ak vyvlastňovaný uplatnil dôvod v tejto vete ako námietku najneskôr pri prerokovaní návrhu na vyvlastnenie na ústnom pojednávaní, aj keď prechod práva nie je nevyhnutný pre dosiahnutie účelu vyvlastnenia.“. 
Odôvodnenie: precizovanie textu. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
5. Ustanovenie § 4 ods. 4 doplniť do § 2. 
Odôvodnenie: definície pojmov sú upravené v § 2. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
6. V § 4 ods. 5 slová „ak to vyvlastňovaný uplatnil“ nahradiť slovami „ak dôvod v tejto vete vyvlastňovaný uplatnil“. 
Odôvodnenie: precizovanie textu. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
7. V § 4 ods. 6 a 7 slová „ak to oprávnený z práva zodpovedajúceho vecnému bremenu uplatnil“ nahradiť slovami „ak dôvod v tejto vete oprávnený z práva zodpovedajúceho vecnému bremenu uplatnil“. 
Odôvodnenie: precizovanie textu. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
8. V § 5, resp. v § 2 definovať pojem „verejný záujem“. 
Odôvodnenie: chýbajúca absencia definície, v osobitných zákonoch je upravený účel, nie verejný záujem. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
9. V Poznámke pod čiarou k odkazu 3) za slová „§ 31 ods. 1 zákona č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ vložiť slová „v znení neskorších predpisov“; za slová „§ 21 zákona č. 7/2010 Z. z. o ochrane pred povodňami“ vložiť slová „v znení zákona č. 180/2013 Z. z.“; za slová „(vodný) zákon“ vložiť slová „v znení neskorších predpisov“. 
Odôvodnenie: zosúladenie s bodom 48. Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky). 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
10. V 6 ods. 3 slová „niektorý z účastníkov konania namietne skutočnosti“ nahradiť slovami „niektorý z účastníkov namietne rozpor so skutočnosťami“. 
Odôvodnenie: precizovanie textu. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné  	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
11. V § 6 ods. 3 v celom texte pred slovo „znalca“ vložiť slovo „iného“. 
Odôvodnenie: precizovanie textu, nakoľko zo súčasného znenia nie je zrejmé, že ide o zabezpečenie vyjadrenia alebo vysvetlenia iného znalca z dôvodu uplatnenia námietky voči obsahu znaleckého posudku priloženého k návrhu na vyvlastnenie. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; k znaleckému posudku sa môže vyjadriť len znalec, ktorý ho vypracoval, nie „iný znalec“  	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
12. V § 6 ods. 6 na koniec textu doplniť slová „alebo iný účastník konania“. 
Odôvodnenie: chýbajúca povinnosť preukazovať výšku náhrady nákladov pre iného účastníka konania (§ 6 ods. 4 návrhu zákona). 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
13. V § 7 ods. 1 v prvej vete slová „inej nehnuteľnosti“ nahradiť slovami „inej stavby alebo pozemku“. 
Odôvodnenie: zosúladenie pojmov používaných v texte návrhu zákona. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
14. V § 7 ods. 2 doplniť úpravu, komu sa poskytne náhrada za vyvlastnenie. 
Odôvodnenie: absencia označenia príjemcu náhrady za vyvlastnenie. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
15. V § 8 slovo „spôsobom“ nahradiť slovami „vo výške a spôsobom určeným v rozhodnutí o vyvlastnení“. 
Odôvodnenie: zosúladenie s § 14 Rozhodnutie o vyvlastnení. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
16. V § 10 slová „osobitný predpis“ nahradiť slovami „osobitný zákon“. 
Odôvodnenie: príslušnosť iného úradu ako okresného v sídle kraja, by mala byť upravená osobitným zákonom. 

 	O 	N 	Navrhovaná legislatívna úprava nie je nevyhnutná 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
17. V nadpise pred slovo „konania“ vložiť slovo „vyvlastňovacieho“. 
Odôvodnenie: zosúladenie pojmu používaného v texte návrhu zákona. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
18. V § 11 ods. 1 zosúladiť označenie „iného účastníka konania“ (§ 6 návrhu zákona) so zoznamom účastníkov konania (§ 11 ods. 1). 
Odôvodnenie: pojem „iný účastník konania“ absentuje v zozname účastníkov konania. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
19. V § 11 ods. 4, 5, 6, 8 a v § 16 ods. 5 písm. b) pred slovo „právoplatnosti rozhodnutia“ v príslušnom gramatickom tvare vložiť slovo „nadobudnutia“ v príslušnom gramatickom tvare. 
Odôvodnenie: precizovanie textu vzhľadom na určenie okruhu účastníkov konania. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
20. V § 11 ods. 5 slová „predmetom súdneho sporu“ nahradiť slovami „predmetom súdneho konania“. 
Odôvodnenie: zosúladenie používaného pojmu v ďalšom texte návrhu zákona. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
21. V § 11 ods. 7 za slová „Občianskeho zákonníka“ vložiť „8)“. 
Odôvodnenie: chýbajúci odkaz na existujúcu poznámku pod čiarou. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
22. V § 12 ods. 2 písm. a) slová „miesta podnikateľa“ nahradiť slovami „identifikačné číslo a údaj o zápise v živnostenskom registri“. 
Odôvodnenie: miesto podnikania bolo identifikované de facto dvakrát a absentoval údaj o identifikačnom čísle a o zápise v živnostenskom registri. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je postačujúce  	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
23. V § 12 ods. 2 písm. b) na koniec textu vložiť slová „identifikačné číslo a údaj o zápise v živnostenskom registri“. 
Odôvodnenie: absencia údaja o identifikačnom čísle a o zápise v živnostenskom registri. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
24. V § 12 ods. 2 písm. e) za slová „v súvislosti“ vložiť slová „s vyvlastňovacím konaním a“. 
Odôvodnenie: účelne vynaložené náklady podľa § 6 ods. 4 sú nielen v súvislosti „s vyvlastnením“, ale aj „s vyvlastňovacím konaním“. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
25. V § 12 ods. 3 písm. c) slová „osvedčenú kópiu“ nahradiť slovami „overenú kópiu“. 
Odôvodnenie: zosúladenie s pojmom použitým v § 12 ods. 3 písm. g) návrhu zákona. 

 	O 	N 	Úprava textu v súlade s pripomienkou ÚGKK SR 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
26. V § 12 ods. 3 doplniť písm. h), ktoré znie: “h) písomný návrh na uzavretie zmluvy, na základe ktorej chce vyvlastniteľ dosiahnuť cieľ vyvlastnenia dohodou“. 
Odôvodnenie: v § 12 ods. 3, v ktorom je uvedený rozsah príloh k návrhu na vyvlastnenie, absentuje navrhovaný dokument, hoci jeho obsah je predmetom úpravy v § 12 ods. 4 návrhu zákona. 

 	O 	N 	Ponechaný pôvodný text; uvedené rieši § 12 ods. 3 písm. e) 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
27. V celom texte návrhu zákona zosúladiť označenie lehôt. 
Odôvodnenie: v texte návrhu zákona je používané aj číselné, aj textové označenie lehôt. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
28. V celom texte návrhu zákona doplniť označenie „pracovné“, resp. „kalendárne“ v príslušnom gramatickom tvare v ustanoveniach upravujúcich lehoty v dňoch. 
Odôvodnenie: potreba právnej istoty, či ide o pracovné alebo kalendárne dni a zároveň zosúladenie s ustanovením návrhu zákona, ktoré už označenie „pracovných dní“ obsahuje (§ 8). 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
29. V § 12 ods. 7 v prvej vete za slová „v mieste doručenia“ vložiť slová „hoci sa v ňom zdržiava“. 
Odôvodnenie: zosúladenie s textom správneho poriadku ako i požiadavka úpravy pre prípad neprítomnosti v mieste doručenia z dôvodu pobytu v nemocnici, dovolenky, dlhodobej pracovnej/služobnej cesty a pod., ktorá môže trvať viac ako 14 dní (odberná lehota na pošte), v takomto prípade by nemala nastať fikcia doručenia. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
30. Do § 12 doplniť ustanovenia § 25 ods. 2 a 3 správneho poriadku. 
Odôvodnenie: absencia úpravy doručovania právnickej osobe a fyzickej osobe – podnikateľovi. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; Ust. § 25 správneho poriadku riešia doručovanie v správnom konaní; pokus o dohodu predchádza vyvl. konaniu  	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
31. V § 12 doplniť odsek 12, ktorý znie: „Vyvlastniteľ predloží vyvlastňovaciemu úradu návrh na vyvlastnenie a jeho prílohy v originálnom vyhotovení alebo jeho úradne overenú kópiu, pokiaľ tento zákon neustanovuje inak.“. 
Odôvodnenie: precizovanie textu. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; Nie je potrebné predkladať správnemu orgánu originály dokladov vzhľadom na existujúci info systém verejnej správy  	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
32. V § 13 ods. 1 slová „v takejto informácií“ nahradiť slovami „v oznámení“. 
Odôvodnenie: precizovanie textu. 

 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú formuláciu za zrozumiteľnú  	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
33. V § 13 ods. 3 v prvej vete doplniť úpravu pre „osobu oprávnenú z vecného bremena“. 
Odôvodnenie: absencia úpravy pre uvedeného účastníka konania. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
34. V § 13 ods. 7 v druhej vete v texte „a a na námiestky“ vypustiť slovo „a“. 
Odôvodnenie: slovo „a“ bolo obsahom textu dvakrát. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
35. V § 13 ods. 9 posledná veta znie: „Rozhodnutie o zastavení konania musí obsahovať náležitosti podľa osobitného právneho predpisu.“ 5). Ďalší odsek označiť (10). 
Odôvodnenie: precizovanie textu a oprava označenia odkazu na poznámku pod čiarou. Pôvodný odkaz pod čiarou odkazoval na zákon č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
36. V § 13 ods. 10 poslednú vetu nahradiť nasledujúcim textom: „Ak nedôjde k dohode medzi vyvlastňovaným a vyvlastniteľom o uspokojení týchto nárokov a ich výške do ............(doplniť lehotu), rozhodne o náhrade škody 8) súd. 
Odôvodnenie: precizovanie textu, doplnenie lehoty na uzatvorenie dohody. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
37. V § 14 ods. 1 písm. d) na koniec textu doplniť odkaz na odsek 7. 
Odôvodnenie: odôvodnenosť rozšírenia predmetu vyvlastnenia je uvedená aj v § 4 ods. 7 návrhu zákona. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
38. V § 14 ods. 4 slová „o možnostiach a podmienkach zrušenia vyvlastnenia“ nahradiť slovami „o možnostiach a podmienkach zrušenia rozhodnutia o vyvlastnení“. 
Odôvodnenie: § 19 upravuje „zrušenie rozhodnutia o vyvlastnení“, nie „zrušenie vyvlastnenia“. 

 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú formuláciu za zrozumiteľnú  	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
39. V § 17 ods. 1 za slovo „exekúcia“ vložiť slová „alebo konkurz“. 
Odôvodnenie: zosúladenie s § 11 ods. 2 písm. c) návrhu zákona. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné ; v súlade s pripomienkou MS SR je konkurz riešený samostatným článkom  	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
40. V nadpise § 19 slovo „vyvlastnenia“ nahradiť slovami „rozhodnutia o vyvlastnení“. 
Odôvodnenie: § 19 upravuje „zrušenie rozhodnutia o vyvlastnení“, nie „zrušenie vyvlastnenia“. 

 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú formuláciu za jednoznačnú a zrozumiteľnú  	
ÚJD SR 	A. K vlastnému materiálu: 
41. V § 19 ods. 6 doplniť lehotu na uzatvorenie dohody a poslednú vetu nahradiť nasledujúcim textom: „Náhradu škody 8) poskytne vyvlastňovateľ. 
Odôvodnenie: precizovanie textu, doplnenie lehoty na uzatvorenie dohody. 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
MH SR 	K § 14 ods. 1 písm. c) 
Žiadam doplniť slovo „primeranú“ za slovo „určí“ a doplniť text „ ,ktorá nesmie byť dlhšia ako 30 dní od právoplatnosti rozhodnutia“ za slová „a určí lehotu“. 

Odôvodnenie: 
Uvedené zosúlaďuje znenia a odstraňuje diskrimináciu vyvlastňovaných z dôvodu, že pri uložení náhrady podľa § 17 ods. 1 návrhu v prípade neznámeho vlastníka predkladateľ má povinnosť zložiť náhradu práve do 30 dní. 

 	Z 	A 	 	
MH SR 	K § 14 ods. 3 
Žiadam doplniť, aby v navrhovaných prípadoch bola poskytnutá primeraná náhrada. 

Odôvodnenie: 
Nakoľko rovnako v prípade práv tretích osôb pôjde rovnako o zásah do ich práv. 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	K § 16 ods. 1  
Žiadam zosúladiť s príslušnými právnymi predpismi SR, a to najmä zákonom č. 233/1995 Z. z. Exekučný poriadok. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu, že ide v tomto prípade o výrazný zásah do práv oprávneného, nakoľko sa môže zmeniť poradie uspokojenia pohľadávok. V týchto prípadoch je vhodné prijať takú úpravu, ktorá zaväzuje vyvlastňovací úrad rozhodnúť a vysporiadať sa zo všetkými právami tretích osôb, ktoré majú zanikať v zmysle návrhu predkladateľa, v súlade s právnymi predpismi SR. 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	K § 16 ods. 5 až 8 
§ 16 ods. 5 až 8 je v rozpore s navrhovaným § 16 ods. 2. 

Odôvodnenie: 
Uvedený ods. 2 predpokladá, ak sa nerozhodne inak, že nájom stavby zaniká, a neskôr potom ustanovuje, že nájom bytu (užší pojem stavby) nezaniká. Uvedené žiadam zosúladiť. 	Z 	N 	MH SR na rozporovom konaní dňa 18.11.2014 po objasnení problematiky od pripomienky odstúpilo, dôvodu sú uvedené v zázname  	
MH SR 	K § 2 písm. e)  
Dávame na zváženie rozšíriť pojem „pozemok“ aj o časť pozemku, obdobne ako to je pri pojme „stavba“. 	O 	A 	 	
MH SR 	K § 3 
Navrhuje sa nahradiť slovo „potrebné“ za „nevyhnutné“. V tomto smere máme za to, že v prípadoch vyvlastnenia, pri ktorom dochádza k obmedzeniu, resp. zmene vlastníckeho práva, musí ísť z hľadiska verejného záujmu o nevyhnutné opatrenie a nie iba potrebné. Ďalej navrhujeme doplniť na konci vety nasledovné znenie: „ ,a to za primeranú náhradu“, z dôvodu, že vyvlastnenie musí byť spojené s poskytnutím primeranej finančnej náhrady. 	O 	A 	 	
MH SR 	K § 4 ods. 2 
Z rovnakého dôvodu ako je uvedené v pripomienke k § 3 sa navrhuje na konci vety doplniť slová „za primeranú náhradu“. 	O 	A 	 	
MH SR 	K § 4 ods. 3 až 7 
Odporúčame doplniť za slová „na ústnom pojednávaní“ znenie: „ , čo sa uvedie do zápisu“. Uvedené je potrebné doplniť aj v nasledujúcich odsekoch na vhodné miesto. Predpokladáme, že zápis/zápisnica bude vyhotovená, avšak z dôvodu právnej istoty považujeme za prínosné predmetné doplnenie, a to najmä z dôvodu tej skutočnosti, že niektoré práva, resp. námietky sa už v ďalšom štádiu nemôžu uplatniť. 	O 	N 	Nad rámec úpravy návrhu zákona – inštitút zápisnice je upravený v správnom poriadku, na ktorý návrh zákona odkazuje  	
MH SR 	K § 4 ods. 8  
Je potrebné správne prečíslovanie posledného odseku § 4 z 7 na 8. 	O 	A 	 	
MH SR 	K § 6 ods. 1  
Navrhuje sa medzi slová „vyvlastnenia“ a „náhrada“ vložiť slovo „primeraná“ z dôvodu, že pri vyvlastnení je potrebné poskytnúť skutočne primeranú náhradu. Obdobne tak aj v § 7 ods. 2 medzi slová „bremeno“ a „náhrada“. 	O 	A 	 	
MH SR 	K § 7 ods. 1  
V § 7 ods. 1 je vhodné zaoberať sa prípadmi vecných práv in personam, najmä ak predkladateľ navrhuje v predmetnom ustanovení poskytovať len „náhradu“, nakoľko jej vyčíslenie v týchto prípadoch môže byť zložité. 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; poskytnutie náhrady za vecné práva k cudzej veci je riešená dostatočným spôsobom  	
MH SR 	K § 12 ods. 4  
Navrhujeme osobitne zahrnúť možnosť pripomienkovať zmluvu, nakoľko práve niektoré doplnenia a návrhy k zmluve môžu predísť procesu vyvlastnenia. 	O 	A 	 	
MH SR 	K § 12 ods. 11  
V § 12 ods. 11 považujeme za vhodnejšie výslovne neuvádzať „odmenu notára“ z dôvodu, že spísanie a oznámenie katastrálnemu odboru môže realizovať aj advokát, a overenie podpisov aj matričný úrad. 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné, nevylučuje ani náhradu za poskytnutie advokátskej služby 	
MH SR 	K § 12  
Odporúčame § 12 doplniť o ods. 12 - dávame na zváženie zaviesť inštitút „spojenie veci“. V prípade líniových stavieb, alebo stavieb s väčším počtom vlastníkov a pozemkov, ktorých sa dotýka vyvlastnenie umožniť tzv. „spojenie veci“. Znamenalo by to, že ak sa vyvlastňuje viacej vlastníkov, ktorých vyvlastnenie vzájomne súvisí z dôvodu, že ide o vyvlastnenie pre totožnú stavbu vo verejnom záujme na základe totožného geometrického plánu v tom istom katastrálnom území, stanoviť, že môže byť napr. podaný jeden návrh na vyvlastnenie, ktorého súčasťou je vyvlastnenie viacerých vlastníkov (niekedy aj niekoľko sto, najmä ak ide o nezistených vlastníkov, resp. neznámych dedičov). Prílohy (napr. územné rozhodnutie, geometrický plán, znalecký posudok, atď.) by boli pripojené len raz k tomuto návrhu. Vyvlastňovací orgán by vydal buď spoločné vyvlastňovacie rozhodnutie, alebo na každého vlastníka osobitné rozhodnutie. V prípade spoločného vyvlastňovacieho rozhodnutia ustanoviť, že rozhodnutie, vzhľadom na spojenie veci môže byť právoplatné aj čiastočne, t.j. len voči tým vlastníkom, ktorí sa neodvolali. Inou možnosťou by bolo podať návrh na vyvlastnenie na každého vlastníka osobitne, ale spoločné prílohy (napr. územné rozhodnutie, geometrický plán, znalecký posudok, atď.) priložiť len k prvému návrhu a u ostatných návrhov sa na tento odvolať. Rozhodnutia by boli samozrejme tiež osobitné na každého vlastníka. Za dôležité to považujeme aj preto, lebo Správny poriadok nepozná spojenie veci, iba Občiansky súdny poriadok. 	O 	A 	 	
MH SR 	K § 18 ods. 2  
V § 18 ods. 2 je nevyhnutné špecifikovať dôvody, prečo predkladateľ navrhuje zvýšiť lehotu na užívanie pozemku vyvlastniteľom z 2 (súčasná právna úprava) až na 5 rokov (navrhovaná úprava), najmä ak predkladateľ ponecháva v § 19 ods. 3 lehotu na podanie žiadosti o zrušenie vyvlastnenia iba 2 roky. 	O 	A 	 	
MH SR 	K § 19 ods. 5 a 6  
V § 19 ods. 5 a 6 doplniť v oboch odsekoch za slovo „vyvlastnený“ slová „alebo jeho právny nástupca“. 	O 	A 	 	
MH SR 	K vlastnému materiálu 
Za Čl. IV. navrhujeme vložiť Čl. V v znení: „Zákon Slovenskej národnej rady č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 499/1991 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 154/1995 Z .z., zákona č. 58/1998 Z. z., zákona č. 533/2004 Z. z., zákona č. 577/2007 Z. z., zákona č. 292/2009 Z. z., zákona č. 145/2010 Z. z., zákona č. 136/2010 Z. z., zákona č. 258/2011 Z. z., zákona č. 350/2012 Z. z. a zákona č. 58/2014 Z. z. sa mení takto: 
V § 41 ods. 2 Poznámka pod čiarou k odkazu 18o znie: „Zákon č. .../2014 Z. z. o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov“. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	Podnet na osobitné posúdenie: 
§ 6 - doplniť o ods. 7 

Odôvodnenie: 
Podľa navrhovaného § 4 ods. 5 zákona, možno za určitých podmienok rozšíriť vyvlastnenie aj na tzv. zbytkový pozemok, ktorý by vyvlastňovaný mohol užívať len s neprimeranými ťažkosťami. Bolo by vhodné priamo v tomto zákone uviesť spôsob výpočtu ceny takéhoto pozemku, že nejde o cenu ako za pozemok pod pripravovanú stavbu, ale ako za pozemok podľa určenia v zmysle územného plánu. Napr. diaľnica vedie cez ornú pôdu, pozemky pre diaľnicu sú ocenené ako stavebné pozemky, ale zbytkový pozemok, ktorý nebude zastavaný diaľnicou je v územnom pláne určený na využitie naďalej ako roľa. Teda cena tohto zbytkového pozemku iná ako pod diaľnicou a taká bude aj náhrada za jeho vyvlastnenie. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; náhrada za zostávajúcu časť pozemku, o ktorú sa rozšíri vyvlastnenie netreba riešiť osobitným postupom, náhrada sa určí na základe znaleckého posudku vypracovaného znalcom v príslušnom odbore 	
MH SR 	Podnet na osobitné posúdenie: 
§ 11 ods. 7) navrhuje sa doplniť za slová „osoby, ktoré“ znenie: „preukážu, že“ a doplniť vetu „Až do doby, ktorú predpokladá ods. 4) zastupuje pravdepodobných dedičov, ktorí nepreukážu, že sú dedičia prichádzajúci do úvahy podľa Občianskeho zákonníka Slovenský pozemkový fond“. 

Odôvodnenie: 
Uvedené sa navrhuje z dôvodu, že nejde o povinnosť navrhovateľa, správneho orgánu, alebo súdu hľadať vo vyvlastňovacom konaní, resp. v príprave jeho podkladov pravdepodobných dedičov po zomretých vlastníkoch, ale že je to oprávnenie pravdepodobného dediča, keď preukáže že prichádza do úvahy ako pravdepodobný dedič podľa Občianskeho zákonníka byť účastníkom konania o vyvlastnení. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	Podnety na osobitné posúdenie: 
§ 17 ods. 1 – doplniť. 

Odôvodnenie: Bolo by vhodné doplniť ustanovenie o tom, kto hradí náklady na úschovu. Ak sa budú dve strany sporiť o pár centov niekoľko rokov, hoci by sa mohli dohodnúť, bolo by nespravodlivé, aby náklady na úschovu hradil vyvlastniteľ nehnuteľnosti. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je pre apliakčnú prax postačujúce  	
MH SR 	K § 12 ods. 3 
Za písm. g) žiadam doplniť písm. h) v rozsahu ďalšej prílohy k návrhu na vyvlastnenie, a to textom: "iné listiny podľa osobitných právnych predpisov" vrátane odkazu na poznámku pod čiarou, a to: § 3 zákona č. 175/1999 Z. z. o niektorých opatreniach týkajúcich sa prípravy významných investícií a o doplnení niektorých zákonov. 

Odôvodnenie: 
Podľa ustanovenia § 3 ods. 4 zákona č. 175/1999 Z. z. o niektorých opatreniach týkajúcich sa prípravy významných investícií a o doplnení niektorých zákonov je osvedčenie o významnej investícii dokladom, ktorý podnik dokladá jednak k návrhu na začatie územného konania, ďalej stavebného konania a tiež vyvlastňovacieho konania. 
Doplnenie poznámky pod čiarou z dôvodu odkazu na osobitný právny predpis. 	Z 	A 	 	
MH SR 	K § 12 ods. 3 písm. f) 
V texte odporúčame doplniť na konci vety slová "nie starší ako jeden rok". 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie s ustanovením § 6 ods. 2 navrhovaného znenia. 	O 	A 	 	
MH SR 	K § 15 
V prvej vete odporúčame doplniť na konci slová "ktorý rozhodnutie o vyvlastnení vydal". V druhej vete odporúčame doplniť na začiatok vety slovo "Včas". 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie s ustanovením § 55 všeobecného predpisu o správnom konaní. 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; uvedené upravuje správny poriadok, na ktorý návrh zákona odkazuje  	
MH SR 	K § 17 ods. 2 
V texte odporúčame nahradiť slovo "navrhovateľ" slovom "vyvlastniteľ". 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie s ustanovením § 2 písm. c) navrhovaného zákona. 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I § 5 
V poznámke pod čiarou k odkazu 3) žiadame doplniť „§ 39 zákona č. 538/2005 Z. z. o prírodných liečivých vodách, prírodných liečebných kúpeľoch, kúpeľných miestach a prírodných minerálnych vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“. 
V nadväznosti na navrhované doplnenie požadujeme príslušne upraviť i osobitnú časť dôvodovej správy k § 5. 

Odôvodnenie: 
Poznámku pod čiarou žiadame rozšíriť predovšetkým vzhľadom na skutočnosť, že aj zákon č. 538/2005 Z. z. (§ 39), ktorý upravuje tiež obmedzenia vlastníckych práv a vyvlastňovania na úseku prírodných liečivých zdrojov a prírodných minerálnych zdrojov, definuje účel vo verejnom záujme, pre ktorý je možné v tomto prípade vlastnícke práva k nehnuteľnosti obmedziť alebo nehnuteľnosť vyvlastniť. 
 	Z 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I § 15 
V súvislosti s preskúmavaním rozhodnutí o vyvlastnení odporúčame zmeniť úpravu týkajúcu sa odvolacieho orgánu. Podľa § 10 je vyvlastňovacím úradom príslušným na konanie o vyvlastnení okresný úrad v sídle kraja. § 15 upravuje, že proti rozhodnutiu o vyvlastnení možno podať opravný prostriedok na okresnom úrade v sídle kraja. (Iba z dôvodovej správy je zrejmé, že tento aj rozhoduje – táto úprava v zákone absentuje, pritom ide o odlišnú úpravu než je vo všeobecnom predpise o správnom konaní.) 
Sme toho názoru, že o opravnom prostriedku by mal rozhodovať iný orgán než ten, ktorý rozhodoval v prvom stupni. Aby nerozhodoval v prvom aj druhom stupni ten istý orgán, odporúčame zvoliť úpravu obdobnú, ako je v § 5 ods. 2 zákona č. 330/1991 o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách v znení neskorších predpisov. Ide o úpravu, keď proti rozhodnutiu okresného úradu v sídle kraja ako prvostupňovému orgánu rozhoduje v druhom stupni ministerstvo, v tomto prípade Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky. (V § 5 ods. 2 písm. a) a b) zákona č. 330/1991 Zb. sa uvádza nasledovné: „Ministerstvo a) riadi a kontroluje výkon štátnej správy v oblasti pozemkových úprav a ochrany poľnohospodárskej pôdy uskutočňovaný okresnými úradmi a okresnými úradmi v sídle kraja, b) rozhoduje o opravnom prostriedku proti rozhodnutiu okresného úradu v sídle kraja vo veciach, ktoré sú zákonom ustanovené len okresnému úradu v sídle kraja.) 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov 
Upozorňujem, že jednou zo sledovaných a hodnotených oblastí v rámci sociálnych vplyvov je prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám (časť 4.2. analýzy sociálnych vplyvov). 
V súvislosti s touto časťou analýzy sociálnych vplyvov zásadne žiadam zhodnotiť sociálne vplyvy predloženého návrhu zákona. 
Doložku vybraných vplyvov a analýzu sociálnych vplyvov, ktorú zásadne žiadam doplniť 
do predloženého materiálu, je potrebné vypracovať tak, aby obsahovala identifikáciu, kvalitatívne a kvantitatívne zhodnotenie všetkých sociálnych vplyvov zmien vyplývajúcich z návrhu zákona v porovnaní so súčasným právnym stavom. Ak niektoré opatrenie 
nie je možné kvantifikovať, je potrebné uviesť z akého dôvodu. 
Odôvodnenie: Potreba úpravy a doplnenia vyplýva z Aktualizovanej jednotnej metodiky 
na posudzovanie vybraných vplyvov. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I, Všeobecná pripomienka 
Odporúčam v predkladanom návrhu v častiach, v ktorých sa upravuje náhrada 
za vyvlastnenie, slovo „náhrada“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovami „primeraná náhrada“ v príslušnom tvare. 
Odôvodnenie: Z dôvodu potreby jednoznačného vyjadrenia spravodlivosti výšky náhrady 
za odňatie alebo obmedzenie vlastníckeho alebo iného práva k pozemku alebo stavbe. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I, Všeobecná pripomienka 
Odporúčam predkladaný návrh legislatívno – technicky upraviť. Napríklad v § 9 a § 16 ods. 2 odporúčam uviesť konkrétne ustanovenia, v ktorých tento zákon určuje inak; v § 10 odporúčam nad slová „osobitný predpis“ umiestniť odkaz na poznámku pod čiarou a v nej uviesť demonštratívny výpočet právnych predpisov; v § 12 ods. 2 písm. a) odporúčam vypustiť slová „miesto podnikania“; v dôvodovej správe k § 4 v druhom odseku na konci prvej vety odporúčam pripojiť tieto slová: „alebo iným spôsobom“. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická. 
 	O 	N 	Navrhovaná legislatívna úprava nie je nevyhnutná 	
MPSVR SR 	K čl. I , K § 2 
Odporúčam § 2 doplniť o vymedzenie pojmu „verejný záujem“. 
Odôvodnenie: Vymedzenie pojmu „verejný záujem“ je potrebné z dôvodu potreby 
jeho jednoznačného určenia, ako podmienky na vyvlastnenie. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I , K § 3 
Odporúčam § 3 doplniť v tom zmysle, aby z uvedeného ustanovenia jednoznačne vyplývalo, že vyvlastnenie je možné, len ak účel vyvlastnenia nemožno dosiahnuť inak, iba v nevyhnutnom rozsahu, za primeranú náhradu a na základe zákona. 
Odôvodnenie: Napriek skutočnosti, že cieľom vyvlastnenia je dosiahnutie prechodu vlastníckeho práva vo verejnom záujme, je potrebné v uvedenom ustanovení uviesť aj všetky základné podmienky vyvlastnenia, ktoré vyplývajú z ústavného zákona č. 23/1991 Zb., ktorým sa uvádza Listina základných práv a slobôd a z ústavného zákona 
č. 460/1992 Zb. Ústava Slovenskej republiky. 
 	O 	N 	navrhované znenie je dostatočné ; uvedené podmienky vyvlastnenia sú upravené v nasl. ustanoveniach  	
MPSVR SR 	K čl. I,K § 4 
Odporúčam § 4 doplniť o ustanovenie, z ktorého jednoznačne vyplýva, 
že vyvlastnenie je možné uskutočniť len za primeranú náhradu. 
Odôvodnenie: Poskytnutie náhrady za vyvlastnený pozemok alebo stavbu je jednou 
zo základných podmienok vyvlastnenia, a preto by mala byť aj uvedená v § 4 Podmienky vyvlastnenia. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I , K § 4 ods. 4 
Odporúčam z § 4 presunúť odsek 4 do § 2. 
Odôvodnenie: V § 4 sa odsekom 4 vymedzuje, čo sa považuje za neprimerané ťažkosti 
na účely zákona, a preto je potrebné presunúť ho do § 2 – Vymedzenie niektorých pojmov. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I, K § 6 
Odporúčam § 6 upraviť v tom zmysle, aby náhrada za vyvlastnenie bola stanovená v takej výške, ktorá by jednoznačne vyjadrovala spravodlivosť a primeranosť poskytnutej náhrady. 
Odôvodnenie: Odporúčam, aby primeranosť a spravodlivosť poskytnutej náhrady bola zákonom vyjadrená tak, aby vyvlastňovanému bola poskytnutá náhrada, za ktorú by si mal možnosť obstarať náhradný pozemok alebo stavbu primeranú tomu, ktorú vlastnil, prípadne náhradu za obmedzenie alebo odňatie svojho práva k pozemku alebo stavbe. 
Primeranou náhradou sa má vyvážiť vyvlastnenému aj jeho ujma, ktorá mu odňatím pozemku alebo stavby alebo obmedzením práva k pozemku alebo stavbe vznikla, 
nakoľko sa mu natrvalo, proti jeho vôli, mocenským zásahom odoberá jeho právo 
k pozemku alebo stavbe, preto by mala obsiahnuť aj odškodnenie za takýto postup. 
Primeraná náhrada má pokrývať aj účelne vynaložené náklady vynaložené v súvislosti s vyvlastňovaním. 
Pri vyvlastňovaní pozemkov by sa mala brať do úvahy aj tá skutočnosť, že pôda 
nie je len nehnuteľným majetkom, ale môže byť aj zdrojom obživy alebo príjmov 
pre vlastníka. Navyše, ak v navrhovanej úprave sa už neumožňuje majetkové vyrovnanie poskytnutím náhradného pozemku, tak ako je tomu podľa súčasne platnej právnej úpravy. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I, K § 8 
Odporúčam v § 8 bližšie určiť, akým spôsobom poskytne vyvlastniteľ náhradu 
za vyvlastnenie vyvlastňovanému. 
Odôvodnenie: Navrhované znenie § 8 nie je zrozumiteľné. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; spôsob poskytnutia náhrady bude uvedený vo výroku rozhodnutia a bude vychádzať z návrhu vyvlastniteľa, resp. dohody s vyvlastňovaným  	
MPSVR SR 	K čl. I, K § 11 ods. 1 písm. c) 
Odporúčam v § 11 ods. 1 znenie písmena c) nahradiť znením: 
„c) ten, koho práva, právom chránené záujmy alebo povinnosti môžu byť vyvlastňovaním priamo dotknuté.“. 
Odôvodnenie: Podľa § 14 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) 
sa za účastníka konania považuje aj ten, koho právom chránené záujmy alebo povinnosti môžu byť rozhodnutím priamo dotknuté. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I, K § 11 ods. 3 
Zo znenia § 11 ods. 3 nie je zrejmé, či v prípade, ak vlastníkom vyvlastňovanej nehnuteľnosti podľa katastra nehnuteľností je vlastník, ktorý je neznámy alebo miesto jeho pobytu 
nie je známe, bude vyvlastňovací úrad postupovať podľa § 18 ods. 3 zákona 
č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) a bude upovedomovať o začatí konania verejnou vyhláškou. 
Odporúčam zvážiť, či by správnemu orgánu nemala byť daná povinnosť vyvinúť úsilie 
na zistenie pobytu vlastníka, ktorý je neznámy alebo jeho miesto pobytu nie je známe. 
Odôvodnenie: V záujme zvýšenia ochrany vlastníka dotknutej nehnuteľnosti. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I, K § 12 
Odporúčam § 12 doplniť o ustanovenia upravujúce 
- možnosť vyjadrenia vyvlastňovaného k osobe znalca, ktorý by mal spracovať znalecký posudok pre určenie všeobecnej hodnoty nehnuteľností, 
- možnosť výberu znalca vyvlastňovaným a 
- úhradu nákladov spojených s vyhotovením znaleckého posudku vyvlastniteľom 
aj v prípade, že si znalca vybral sám vyvlastňovaný, ako to vyplýva z dôvodovej správy. 
Odôvodnenie: Zosúladenie s dôvodovou správou k čl. I § 12. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; vyvlastňovaný má možnosť v konaní namietať akékoľvek skutočnosti týkajúce sa vyvlastnenia a teda aj osobu znalca, uvedené nie je potrebné osobitne upravovať  	
MPSVR SR 	K čl. I, K § 12 ods. 6 
Odporúčam jednoznačnejšie upraviť komu sa doručí písomný návrh na uzavretie zmluvy v prípadoch uvedených v § 11 (napríklad § 11 ods. 5 - vlastníctvo vyvlastňovaného pozemku je predmetom súdneho sporu, § 11 ods. 6 – v katastri nehnuteľností je zapísané duplicitné alebo viacnásobné vlastníctvo). 
Odôvodnenie: Z dôvodu presnej a jednoznačnej úpravy. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; Uzavretie dohody predchádza podaniu návrhu na vyvlastnenie, a preto tento proces nie je dôvodné upravovať v návrhu zákona  	
MPSVR SR 	K čl. I, K § 15 
Nesúhlasím s tým, aby ten istý orgán, bol vo veciach vyvlastňovacieho konania 
aj odvolacím orgánom. 
Odôvodnenie: V záujme spravodlivého konania v takej chúlostivej veci ako je vyvlastnenie, 
je potrebné, aby v odvolacom konaní rozhodoval iný odvolací orgán, ako ten, ktorý vo veci konal ako prvostupňový vyvlastňovací orgán; t. j. odporúčam, pretože vo veci vyvlastňovania v prvom stupni rozhoduje len okresný úrad v sídle kraja, aby v druhom stupni štátnu správu ako odvolací orgán vykonával iný orgán, ako okresný úrad v sídle kraja. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I, K § 16 ods. 5 
Odporúčam do § 16 ods. 5 doplniť do výnimky aj nebytové priestory, ktorých užívanie vyvlastnením nezaniká. 
Odôvodnenie: Upozorňujem, že podľa dôvodovej správy právo užívať byt a nebytové priestory a užívanie bytovej jednotky v rodinnom dome sú určené výnimky zo zániku práv k vyvlastnenej nehnuteľnosti. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné  	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov, časti A.3. Poznámky 
Vzhľadom na uplatnenú zásadnú pripomienku k doložke vybraných vplyvov je potrebné zmeny vyplývajúce z uvedenej pripomienky premietnuť aj do textu uvedeného v tretej časti; resp. tento text odporúčam nahradiť celkovým zhodnotením (bilanciou) sociálnych vplyvov, ktoré predložený návrh zákona predpokladá. 
Odôvodnenie: Podľa Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov predkladateľ označí znakom x zodpovedajúci vplyv (pozitívny, negatívny, žiadny), ktorý návrh prináša. Návrh môže mať v jednej oblasti zároveň pozitívny aj negatívny vplyv, v tom prípade predkladateľ označí obe možnosti. Bližšie vysvetlenie označených vplyvov bude obsahovať analýza vplyvov. Isté vysvetlenie, či bilanciu vplyvov (sumárne zhodnotenie, ktorý vplyv v danej oblasti prevažuje) môže predkladateľ uviesť v poznámke. Zároveň upozorňujem, že vplyv na zamestnanosť je hodnotený ako súčasť sociálnych vplyvov. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K predkladacej správe  
Odporúčam v predkladacej správe informáciu o vplyvoch návrhu zákona na zamestnanosť nahradiť informáciou o sociálnych vplyvoch predloženého návrhu zákona. 
Odôvodnenie: Podľa Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov je vplyv na zamestnanosť hodnotený ako súčasť sociálnych vplyvov. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že návrh nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy.  	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s čl. 6 Legislatívnych pravidiel vlády SR [napr. v čl. I v § 2 doplniť definíciu pojmu „stavba“, v § 4 ods. 1 odstrániť terminologickú nepresnosť pojmu „iným spôsobom“, v § 11 ods. 6 vypustiť slová „duplicitné alebo viacnásobné“ vo všetkých tvaroch a za slovo „vlastníctvo“ vložiť slová „najmenej dvoch osôb“, v odseku 7 odstrániť terminologickú nepresnosť slov „dedičia prichádzajú do úvahy“, v § 12 ods. 6 odstrániť terminologickú nejednotnosť pojmu „vlastníkovi pozemku alebo stavby“ s pojmom „vyvlastnený“ vo všetkých tvaroch, v odseku 7 odstrániť terminologickú nejednotnosť pojmov „písomný návrh na uzavretie zmluvy“ a „písomnosť“, v § 13 ods. 3 odstrániť terminologickú nejednotnosť pojmov „vlastníkovi vyvlastňovaného pozemku alebo stavby“ s pojmom „vyvlastnený“ vo všetkých tvaroch, v § 13 ods. 6 odstrániť terminologickú nepresnosť slov „15 dní vopred“] a s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR (ďalej len „príloha LPV“) (napr. názov právneho predpisu zosúladiť s bodom 17 prílohy LPV, § 4 ods. 5 až 7 zosúladiť s bodom 3 prílohy LPV, citáciu „§ 11 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 513/2009 Z. z. o dráhach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“ v poznámke pod čiarou k odkazu 3 zosúladiť s bodom 52 poslednou vetou a s bodom 49 prvou vetou prílohy LPV, citáciu „§ 21 zákona č. 442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach v znení neskorších predpisov“ v poznámke pod čiarou k odkazu 3 zosúladiť s bodom 49 prvou vetou prílohy LPV, citáciu „§ 23 zákona č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov“ v poznámke pod čiarou k odkazu 3 zosúladiť s bodom 48 prvým odsekom prílohy LPV, poznámku pod čiarou k odkazu 6 zosúladiť s bodom 22 šiestym odsekom prvou vetou prílohy LPV; čl. II zosúladiť s bodom 37 prvou vetou prílohy LPV).  	O 	ČA 	Pripomienka akceptovaná úpravou textu 	
MF SR 	K čl. I k § 2 
V písmene a) odporúčam zvážiť, či má byť pod pojem „vyvlastnenie“ zahrnuté aj obmedzenie vlastníckeho práva k nehnuteľnosti, nútené zriadenie, obmedzenie alebo zrušenie práva zodpovedajúceho vecnému bremenu. Vyvlastnenie a obmedzenie vlastníckeho práva sú vo svojej podstate rozdielne právne inštitúty, aj keď vznikajú na základe rovnakého konania. 

Zriadenie vecného bremena rozhodnutím vyvlastňovacieho úradu by malo byť dočasným opatrením, pretože dôvody na vykonanie takéhoto opatrenia súvisia iba s realizáciou stavieb alebo nejakého opatrenia na dotknutých nehnuteľnostiach, napr. umožniť prístup na stavebný pozemok, zriadiť zariadenie staveniska a pod. Zároveň poukazujem na znenie čl. 20 ods. 4 Ústavy SR, podľa ktorého je možné vlastnícke právo nútene obmedziť iba v nevyhnutnej miere. Ak by malo ísť o trvalé obmedzenie vlastníckeho práva, ako je ustanovené v písmene a), mali by sa využiť inštitúty Občianskeho zákonníka, vrátane zriadenia vecného bremena rozhodnutím súdu, resp. tento problém by sa mal riešiť núteným prechodom vlastníckeho práva. 

Zároveň odporúčam prehodnotiť znenie písmena a) aj z dôvodu, že ak by však išlo o vecné bremeno, ktoré vzniklo rozhodnutím súdu, správny orgán by rušil alebo menil právoplatné rozhodnutie súdu. Predmetné ustanovenie by mohlo byť v rozpore s § 159 ods. 2 OSP, podľa ktorého je výrok právoplatného rozsudku záväzný pre účastníkov a pre všetky orgány. 
 	O 	N 	Navrhovaná znenie je pre účel zákona dostatočné  	
MF SR 	K čl. I k § 4 
Odsek 4 odporúčam vzhľadom na predmet úpravy vložiť na konci navrhovaného odseku 5 a navrhované odseky 5 až 7 v tejto súvislosti označiť ako odseky 4 až 7. 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k § 5 
Odporúčam uviesť účely vyvlastnenia explicitne v návrhu zákona, pretože ide o veľmi dôležitú súčasť vyvlastnenia, ktoré komplexne upravuje návrh zákona a táto súčasť úpravy by nemala byť upravená len cez poznámku pod čiarou, ktorá nemá normatívnu povahu. Riešením uvedeným v návrhu zákona sa úprava účelov vyvlastnenia stáva neprehľadnou a komplikovanou.  	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k § 6 a 7 
Podľa § 16 ods. 2 budú rozhodnutím o vyvlastnení dotknutí nielen vlastníci nehnuteľností, ale aj oprávnení z rôznych druhov záložného práva, predkupného práva alebo nájmu, a to zánikom týchto práv. Podľa § 6 ods. 1 patrí náhrada za vyvlastnenie len vyvlastňovanému. Návrh odporúčam doplniť o spôsob odškodnenia oprávnených z týchto práv.  	O 	N 	Problematiku práv tretích osôb – náhrady za zánik ich práv rieši ust. 8 § (rozvrh prihlásených práv tretích osôb)  	
MF SR 	K čl. I k § 8 
V § 8 odporúčam vypustiť slová „spôsobom“ a v „lehote“ ako nadbytočné, prípadne § 8 preformulovať tak, aby lepšie vystihoval zámer predkladateľa návrhu zákona, a to najmä vo väzbe na znenie § 14 ods. 1.  	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k § 11 
1. V odseku 2 písm. d) odporúčam za slovo „ak“ vložiť slová „predkupné právo“. 

2. V odseku 7 odporúčam za slovo „a“ vložiť slovo „vyvlastňovaný“. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k § 12 
1. V odseku 2 písm. f) odporúčam za slovo „návrhu“ vložiť slová „na vyvlastnenie“. 

2. V odseku 2 písm. h) odporúčam vypustiť slovo „tak“ ako nadbytočné. 

3. Za účelom zabezpečenia previazanosti písmena d) v odseku 3 so znením uvádzacej vety odporúčam v odseku 3 písmeno d) uviesť v znení: 
„d) geometrický plán v dvoch vyhotoveniach, ak sa navrhuje vyvlastniť časť pozemku,“. 

4. V odseku 4 písm. b) odporúčam vypustiť slovo „tak“ ako nadbytočné. 

5. V odseku 5 odporúčam vypustiť slová „v prípade“ ako nadbytočné. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k § 13 
V odseku 9 poslednej vete odporúčam vypustiť slovo „taktiež“ ako nadbytočné. 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I. § 1 namiesto slova „vyrovnania“ žiadame použiť slovo „vyporiadania“. 
Odôvodnenie: Formulačné spresnenie 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I. § 2 písm. a) žiadame vypustiť slová „pre uskutočnenie stavby alebo opatrenia na tomto pozemku alebo stavbe za náhradu“. 
Odôvodnenie: Pre potreby uvedenej definície sa pripojenie uvedených slov javí ako nadbytočné. Tento predpis aj tak nedefinuje obsah pojmu „iné opatrenia“. 
 	O 	N 	Text je upravený inou fomuláciou 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I. § 2 písm. b) za slovo „ktorej“ navrhujeme vložiť slovo „majetku“. Žiadame tiež doplniť definíciu vyvlastňovaného o záložného veriteľa, keďže záložný veriteľ je taktiež osobou, ktorá má (vlastné) vecné právo k vyvlastňovanej nehnuteľnosti, ktoré vyvlastnením zanikne. 
Odôvodnenie:Vyvlastnenie z povahy veci nesmeruje voči osobe, ale majetku osoby. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 3 žiadame spresniť nasledovne: 
„Cieľom vyvlastnenia je nútený prechod alebo obmedzenie vlastníckeho práva k pozemku alebo ku stavbe alebo zriadenie, zrušenie alebo obmedzenie práva zodpovedajúceho vecnému bremenu k pozemku alebo ku stavbe, zrušenie alebo obmedzenie záložného práva k pozemku alebo ku stavbe, ak je to potrebné pre uskutočnenie stavby alebo opatrenia vo verejnom záujme.“ 
Odôvodnenie: Formulačné spresnenie. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 4 ods. 1 slová „sa môže“ žiadame nahradiť slovom „možno“. 
Odôvodnenie: Formulačné spresnenie. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl I. § 4 ods. 2 „Vyvlastnenie možno uskutočniť len vo verejnom záujme a na účel ustanovený zákonom. Účel vyvlastnenia treba preukázať vo vyvlastňovacom konaní.“ 
Odôvodnenie: Formulačné spresnenie. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 4 ods. 3 ustanovenie v navrhnutom znení spája prvky procesného práva (uplatňovanie námietok) s právom hmotným (primeranosť účelu vyvlastnenia). Žiadame riešiť procesné otázky v časti zákona týkajúcej sa procesného postupu vo vyvlastňovacom konaní. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 4 ods. 4 ustanovenie žiadame systematicky presunúť do § 2. 
Odôvodnenie: Systematika právneho predpisu. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 4 ods. 5 v prvej vete navrhujeme slovo „došlo“ nahradiť slovom „malo dôjsť“. V prvej vete navrhujeme medzi slová „by“ a „nemohol“ navrhujeme vložiť slovo „tak“ alebo slová „z tohto dôvodu“. Slová „rozšíri sa vyvlastnenie“ žiadame nahradiť slovami „vyvlastní sa aj“ a zvyšok vety primerane gramaticky upraviť. 
Odôvodnenie: Formulačné spresnenie. 

Zároveň ustanovenie v navrhnutom znení spája prvky procesného práva (uplatňovanie námietok) s právom hmotným (nemožnosť užívania zostávajúcej časti). Žiadame riešiť procesné otázky v časti zákona týkajúcej sa procesného postupu vo vyvlastňovacom konaní. 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 4 ods. 6 a 7 ustanovenie v navrhnutom znení spája prvky procesného práva (uplatňovanie námietok) s právom hmotným (nemožnosť užívania zostávajúcej časti). Žiadame riešiť procesné otázky v časti zákona týkajúcej sa procesného postupu vo vyvlastňovacom konaní. Nemalo by byť taktiež ponechané na výber vyvlastňovaného, aký rozsah vyvlastnenia sa uskutoční. Vyvlastňovací úrad by mal postupovať vždy tak, že sleduje účel vyvlastnenia a minimalizáciu zásahu do právneho postavenia dotknutých osôb z úradnej povinnosti. Prvý problém v navrhnutom koncepte (námietok) vznikne už vtedy, ak viacerí spoluvlastníci budú mať odlišné názory ( budú uplatňovať odlišné námietky).  	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 4 ods. 7 (zrejme správne ods. 8) v prvej vete navrhujeme zvážiť použitie adekvátnejšieho slova ako „to“, keďže nie je zrejmé, k čomu sa „to“ viaže. V druhej vete navrhujeme vypustiť slovo „priamo“, keďže je nadbytočné. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
K čl. I § 4 všeobecne: Okrem práv zodpovedajúcich vecnému bremenu žiadame v ustanovení riešiť aj otázky súvisiace s vyvlastnením resp. obmedzením záložných práv. Navrhovaná právna úprava o nich na tomto mieste mlčí, aj keď na to niet dôvodu. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 6 ods. 2 - Prvú vetu navrhujeme rozdeliť. Za slovom bremenu navrhujeme doplniť čiarku a druhú vetu navrhujeme uviesť nasledovne „Všeobecná hodnota pozemku alebo práva zodpovedajúceho vecnému bremenu sa určí na základe znaleckého posudku.“ 
Je potrebné vziať na zreteľ, že znalecký posudok môže byť aj vadný. Všeobecná hodnota by mala byť objektívna veličina preukázaná vo vyvlastňovacom konaní. Znalecký posudok môže byť len jeden z dôkazov, ktorými sa k nej dôjde. Ak bude viacero znaleckých posudkov s rozdielnou cenou, vyvlastňovací orgán bude musieť použiť úvahu pri hodnotení dôkazov. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 6 ods. 3 

Je potrebné dať do pozornosti predkladateľa, že v jednom ustanovení sú aj otázky, ktoré by viac prináležali riešiť v procesnej časti predpisu (námietky účastníkov), preto by ich bolo vhodné do tejto časti umiestniť. 
Z pohľadu vecného, toto riešenie zvolené predkladateľom nie je veľmi efektívne, keďže znalecký posudok by mal na trovy vyvlastniteľa v riadnom procese zabezpečovať vyvlastňovací orgán, aby predišlo podozreniam z koluzívneho správania sa vyvlastniteľa a znalca, ktorého si vyvlastniteľ sám vybral. V praktickej aplikácii treba dať do pozornosti predkladateľa, že prvá námietka (nespokojného účastníka) so znaleckým posudkom bude ani nie k obsahu posudku, ale k osobe znalca vybratého vyvlastňovateľom. Môže byť tiež sporné, či to, čo predloží vyvlastniteľ, môže byť vôbec v správnom konaní považované za znalecký posudok, keďže správny poriadok má vlastné ustanovenia o priberaní znalca (§36). 
Žiadame preto problematiku uvedenú v tomto ustanovení riešiť v procesnej časti a taktiež zabezpečiť, aby znalca vyberal (nezávislý) správny (vyvlastňovací) orgán a nie jeden z účastníkov. Keďže vyvlastnenie sa uskutočňuje spravidla preto, že nedošlo k dohode účastníkov, je vhodné zachovať princíp „rovnakých zbraní“ účastníkov. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
 	Z 	N 	MS SR na rozporovom konaní dňa 06.11.2014 od pripomienky odstúpilo, dôvody sú uvedené v zázname z rozporového konania  	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 7 ods. 1 
Žiadame jednoznačne riešiť (vyriešiť aj situácie vecných bremien „in personam“ t.j. vecných bremien patriacich určitej osobe (napr. právo doživotného užívania). Ustanovenie rieši len postup pri vecných bremenách vecných bremenách obojstranne reálnych. Pri tomto riešení však treba pamätať na opatrenia, aby vlastník veci nebol náchylný ich na úkor štátu zriaďovať tesne pred vyvlastnením. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 8 žiadame, aby náhrada za vyvlastnenie bola vyvlastniteľom zložená na účet vyvlastňovacieho úradu. Vyvlastňovací úrad by zo zloženej náhrady mal urobiť rozvrh podľa prihlášok jednotlivých oprávnených (veriteľov peňažných a nepeňažných pohľadávok, oprávnených z práv zodpovedajúcich vecným bremenám,...), ktorých práva v súvislosti s vyvlastnením zanikajú. Všeobecný rámec tohto postupu by sa nemal zásadnejšie odlišovať od rozvrhu pri speňažení nehnuteľností v exekučnom konaní (§ 153 a nasl. Exekučného poriadku) resp. mechanizmov konkurzného práva, či likvidácie (predlženého dedičstva). Niet dôvodu vo vyvlastňovacom konaní stanoviť iný postup, pretože zjednodušovanie právnej úpravy na riešenie len vybraných problémov s tým súvisiacich môže zakladať právnu neistotu účastníkov právnych vzťahov. Nevyhnutnosť prihlasovania veriteľov resp. osôb, ktoré majú k veci nejaké právo na uspokojenie z náhrady môže práve právnu istotu založiť, o to viac, že väčšina vyporiadavaných vzťahov nemôže byť založená na určitých prezumpciách ako napr. materiálna publicita katastra. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
Všeobecne k vyvlastňovaciemu konaniu 
Konanie o vyvlastnení rozdeliť do viacerých fáz, ktoré treba upraviť podrobnejšie ako je navrhované. 

1.Do rozhodnutia o začatí vyvlastňovacieho konania 
Vyvlastňovací orgán by mal preskúmať formálne náležitosti návrhu na vyvlastnenie a splnenie podmienok konania. Ak sú splnené, mal by vydať rozhodnutie o začatí vyvlastňovacieho konania a toto rozhodnutie doručiť jednak verejnou vyhláškou a jednak všetkým známym veriteľom a osobám, ktoré majú k veci nejaké právo, ktoré vyvlastnením zaniká (tie by sa stali účastníkmi, ak by sa so svojimi nárokmi prihlásili). 

2.Začatie vyvlastňovacieho konania 
So začatím vyvlastňovacieho konania by mali byť spojené právne účinky 
a) vlastník veci by sa mal zdržať nakladania s vyvlastňovanou vecou (poznámka v katastri) 
b) vlastník je povinný strpieť znalecké ocenenie, 
c) zákaz zriaďovania nových vecných práv, 
d) blokácia výkonu záložných práv k vyvlastňovanej veci, 
e) blokácia speňažovania vyvlastňovanej veci v exekučnom konaní 
f) konkurzné konanie na majetok vlastníka môže síce prebiehať súbežne, ale vyvlastňovací orgán by mal mať postavenie príslušného orgánu podľa predpisov konkurzného práva 

3.Prihlasovanie veriteľov a iných dotknutých osôb 
S vlastníkom a všetkými oprávnenými z vecných bremien, záložnými veriteľmi a nájomcami zapísanými v katastri nehnuteľnosti sa konaná ako s účastníkmi aj bez ich prihlásenia (z úradnej povinnosti), s inými osobami sa koná vo vyvlastňovacom konaní vtedy, ak svoje nároky vo vzťahu k vyvlastňovanej nehnuteľnosti prihlásia do určitej lehoty. Všetci, ktorí sa prihlásili sú účastníkmi konania a môžu vznášať námietky týkajúce sa toho, či sú naplnené podmienky pre vyvlastňovanie a zároveň môžu namietať aj určenie všeobecnej hodnoty vyvlastňovanej veci, či ocenenie ich práva, ktoré má vyvlastnením zaniknúť. Tí, ktorí sa neprihlásia včas, takéto námietky už síce uplatňovať nemôžu, avšak ak svoje nároky voči rozdeľovanej náhrade môžu uplatňovať do rozvrhového pojednávania (potom sú prípustné už len tzv. žaloby z lepšieho práva proti tým, ktorým bola náhrada vyplatená, hoc podľa hmotného práva mala byť vyplatená im). 

4. Vyvlastnenie 
Ak sú splnené podmienky pre vyvlastnenie (napr. verejný záujem, subsidiarita, ...) vyvlastňovací úrad po ústnom prejednaní, na ktorom sa uplatní koncentračná zásada, vydá rozhodnutie o vyvlastnení. Opravným prostriedkom možno namietať len to, že tu neboli podmienky pre vyvlastnenie resp. to, že ich právo bolo nesprávne ocenené. 

5. Rozvrh 
Po prijatí vyvlastňovateľom zaplatenej náhrady na účet vyvlastňovacieho orgánu, pričom so zaplatením je potrebné predložiť aj návrh rozvrhu, vyvlastňovací orgán uverejní návrh rozvrhu a zvolá rozvrhové pojednávanie a predvolá všetkých účastníkov, ktorých práva vyvlastnením zanikli resp. sa obmedzili. Pripomienky k rozvrhu možno uplatniť len ústne na pojednávaní. Uplatňovať pripomienky už nemôžu tí, ktorí sa s vyvlastňovateľom už predtým písomne dohodli na výške náhrady. Správny orgán sa pokúsi o zmier, ak to je možné, ak nie odkáže na spor o náhradu resp. jej časť na riešenie súdom. Spornú časť náhrady uloží taktiež do súdnej úschovy.  	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. § 12 ods. 2 písm. d) je ustanovenie potrebné obsahovo limitovať, keďže nie je zrejmé, či ide len o vecné práva, alebo má ísť aj o záväzkové práva (nájom, výpožička). O záväzkových právach však vyvlastňovateľ nemusí vedieť, pokiaľ nie sú rozpoznateľné z katastra nehnuteľností. Navrhujeme preto limitovať dvomi spôsobmi 
1) rozsahom, v ktorom sú mu práva k veci známe 
2) zápismi v katastri nehnuteľností 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 12 ods. 3 z ustanovenia neplynie jednoznačne, aké aktuálne majú byť pripájané doklady a preto žiadame, aby uvedená skutočnosť bola jednotlivo pri každom doplnená. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; vyvlastňovací úrad ako správny orgán je povinný počas celého vyvl. konania mapovať aktuálny stav veci (zisťovať skutkový stav)  	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 13 nie je úplne zrejmý dôvod, pre ktorý sa má informovať (inak nedotknutá) verejnosť. Zverejňovanie vyvlastnenia na úradnej tabuli je potrebné pre účastníkov (aj tých, ktorí nie sú zrejmí z verejných kníh). Žiadame preto vypustiť účel, za aký sa zverejňuje začatie a skončenie vyvlastňovacieho konania. Pre potreby uvedeného ustanovenia to nie je potrebné. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; ide o krajný zásah do vlastníckych práv, je dôležité aby bol riadne zistený skutkový stav 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 13 ods. 9 žiadame vypustiť slová „o náhrade škody podľa všeobecného predpisu o náhrade škody“ vrátane poznámky pod čiarou. Súd jednak koná a rozhoduje podľa procesných predpisov (Občianky súdny poriadok) a pre potreby tejto právnej úpravy je uvedené spresnenie nadbytočné. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 14 ods. 1 žiadame vypustiť slová „ostatné skutočnosti“. Domnievame sa, že všetky „ostatné skutočnosti“ sú podmienky vyvlastnenia. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. § 14 ods. 1 písm. f) namiesto použitia spojenia „rozhodne o námietkach“ žiadame použiť slová „uvedie, ako posúdil námietky“. 
Odôvodnenie: Formulačné spresnenie. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; text je v súlade so správnym poriadkom musí správny orgán o námietkach rozhodnúť vo výroku rozhodnutia  	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 14 ods. 3 ustanovenie vecne neprináleží do procesnej časti predpisu. Z predpisu nie je zrejmé, kto sú tretie osoby (obsahové vymedzenie). Ak sú takéto osoby vyvlastnením dotknuté, tak majú byť zrejme účastníkmi konania. Žiadame aby predkladateľ ustanovenia presunul, jednoznačne upravil obsah pojmu tretie osoby (napr. v § 2) a obsah ustanovenia jednoznačne odôvodnil v dôvodovej správe. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 14 ods. 5 
Uvedená lehota je poriadková. V zložitejších prípadoch ju nebude možné dodržať a môže byť vyvlastňovacím úradom predĺžená ľubovoľne (napr. o 2 roky). Pri použití takejto koncepcie potom nie je celkom zrejmý zmysel ustanovenia, ak vyvlastňovaciemu úradu sa dáva možnosť ľubovoľne lehotu predĺžiť a nie je upravený napr. následok, aký vplyv bude mať nedodržanie (predĺženej lehoty) resp. či je možné lehotu predĺžiť opakovane. Vhodnejšie je potom uvedenie pravidla, že o vyvlastnení sa rozhodne spravidla v lehote 90 dní a lehotu možno rozhodnutím predĺžiť o 90 dní aj opakovane. Vždy treba však uviesť dôvody predĺženia. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 15 Nie je možné vzniesť pochybnosť, že opravný prostriedok podať možno. Z ustanovenia nie je však zrejmé, či „opravným prostriedkom“ je odvolanie, alebo nejako inak nazvaný „opravný prostriedok“ (subsidiarita správneho poriadku). Druhú vetu je potrebné zosúladiť s ustanoveniami správneho poriadku (§ 55) a teda uviesť, že „odkladný účinok odvolania nemožno vylúčiť“. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 16 ods. 2 

Predkladateľ rieši situáciu záložného veriteľa veľmi stručne, ak stanoví, že jeho záložné právo jednoducho zaniká. Situácia záložných veriteľov a konkurencie ich práv si vyžaduje prepracovanejšie riešenie. Záložné právo v súčasnosti predstavuje významný súkromnoprávny inštitút zabezpečovania pohľadávok a akékoľvek zjednodušovanie pravidiel, ktoré preň platia môže viesť k právnej neistote. 

Ak založená vec nútene prešla na vyvlastniteľa, ktorý za túto vec zložil náhradu, niet adekvátnych dôvodov, aby záložné právo nepretrvalo na peňažných prostriedkoch, zložených ako náhrada za vyvlastnenie (t.j. nezaniklo). Tieto peňažné prostriedky by však nemali byť vydané vlastníkovi veci (záložcovi), ale mal by byť stanovený mechanizmus, ako ich od iných prostriedkov záložcu (vyvlastneného záložného dlžníka) oddeliť, aby ich vyplatenie a zmiešanie s týmito inými prostriedkami záložcu neohrozilo zabezpečenie pohľadávky záložného veriteľa. Tieto peňažné prostriedky je taktiež potrebné ochrániť pred exekúciou snáď na majetok vyvlastňovaného vedenej, ktorá by mohla poškodiť absolútnu prioritu záložného veriteľa. 

Ak na vyvlastňovanej veci viazne záložné právo, nie je zrejmé, z akého dôvodu predkladateľ nekoná so záložným veriteľom ako účastníkom, keďže konieckoncov jeho vecné právo k cudzej veci je vyvlastnením ohrozené a mal by mať záujem, aby sa pri vyvlastnení dosiahla, čo najvyššia náhrada. Tento záujem má bezpochyby taktiež záložca. 

Ustanovenia by taktiež adekvátne mali reflektovať (inak nezávideniahodnú) situáciu vlastníka vyvlastnenej veci (záložcu). 

Je potrebné reflektovať tie prípady, kedy si občania vezmú úver na bývanie, zabezpečený záložným právom k nehnuteľnosti, nehnuteľnosť im bude vyvlastnená, zostane im záväzok z úveru na bývanie a peňažné prostriedky z náhrady, ktoré im však zrejme nebudú môcť byť vyplatené (keďže vyplatenie by mohlo ohroziť zabezpečenie záložného veriteľa) a žiadne ustanovenie hmotného práva ich neoprávňuje takýto úver predčasne (bez dohody so záložným veriteľom) splatiť. Predkladateľ načrtol riešenie ich práv v ods. 5, avšak toto riešenie nie je úplne adekvátne, keďže primerané použitie iba niektorých ustanovení, na ktoré je poukazované v poznámke pod čiarou, bude viesť k viacerým právnym otázkam ohľadom platenia nájmu, spravovania nehnuteľnosti, opráv, platenie za energie atď. 

Žiadame preto, aby predkladateľ upravil vyporiadanie práv, pokiaľ ide o záložné práva a vzťahy s nimi súvisiace podrobnejšie so zohľadnením tej okolnosti, že je potrebné nájsť citlivú rovnováhu medzi záujmom na zamedzení zneužitia vyvlastnenia na obohacovanie vlastníka vyvlastňovanej nehnuteľnosti (právna úprava musí stanoviť prekážky pre špekulatívne zriaďovanie záložných práv pred vyvlastnením napr. vrátane pravidiel obdobných odporovateľnosti; netreba tiež zabúdať na situácie, kedy záložné práva nebudú zriadené platne) a na druhej strane riešiť postavenie záložného dlžníka, ktorý sa bez vlystnej viny často ocitne situácii, kedy záložný veriteľ vyhlási predčasnú splatnosť záložným právom zabezpečenej pohľadávky a bude od neho požadovať zaplatenie časovej hodnoty peňazí za celé budúce obdobie, ktoré môže predstavovať napr. aj 30 rokov. 

Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú 
 	Z 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 16 ods. 2 písm. d) 

Z ustanovenia nie je zrejmé, čo predstavujú „práva účastníkov konkurzného konania....“. Konkurenciu súčasne prebiehajúceho konkurzného a vyvlastňovacieho konania treba vyriešiť efektívne, keďže podľa § 47 zákona č. 7/2005 Z.z. by k vyvlastneniu veci podliehajúcej konkurzu ani nemohlo dôjsť, keďže vyhlásením konkurzu sa všetky konania, ktoré sa týkajú majetku podliehajúceho konkurzu prerušujú (ak konkurzný zákon neustanovuje inak, čo nerobí). 

Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú 
 	Z 	A 	 	
MS SR 	Vlastný materiál 
V čl. I § 17 ods.1 z ustanovenia nie je zrejmé, na účet, ktorého súdu sa má náhrada zložiť. Nehnuteľnosť je v obvode okresného súdu, krajského súdu, ale aj najvyššieho súdu. 
 	O 	N 	Navhované znenie je dostatočné 	
NBÚ 	1. K čl. I, všeobecne k celému textu 

V celom texte sa pred slovo „konanie“ vkladá slovo „vyvlastňovacie“ v príslušnom tvare. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	2. K čl. I, k odkazom na poznámky pod čiarou 

Odkazy na poznámky pod čiarou sa v právnom predpise uvádzajú s veľkou zátvorkou. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	3. K čl. I, k poznámke pod čiarou 3 a 6 

Poznámky pod čiarou 3 a 6 odporúčame upraviť v zmysle bodu 22 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: Pri taxatívnom výpočte právnych predpisov v poznámke pod čiarou sa výpočet právnych predpisov uvádza v chronologickom poradí, pričom skôr prijatý predpis sa cituje ako prvý. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	4. K čl. I, § 19 

Nadpis § 19 znie: „Zrušenie rozhodnutia o vyvlastnení“. 

Odôvodnenie: § 19 upravuje „zrušenie rozhodnutia o vyvlastnení“ a nie „zrušenie vyvlastnenia“. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú formuláciu za jednoznačnú a zrozumiteľnú  	
NBÚ 	5. K čl. II, III a IV 

V článku II, III a IV v úvodných vetách odporúčame doplniť chýbajúce citácie predchádzajúcich noviel. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. Bod 27 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
MŽP SR 	K Čl. I § 2 písm. a) 
V Čl. I § 2 písm. a) upraviť a rozlíšiť vymedzenie pojmu „vyvlastnenie“ ako „trvalé odňatie vlastníckeho práva“ a „dočasné obmedzenie vlastníckeho práva“. 
Odôvodnenie: 
Návrh zákona upravuje obecné vymedzenie pojmu „vyvlastnenie“, pričom za vyvlastnenie považuje aj nútené obmedzenie vlastníckeho práva. Ústava Slovenskej republiky tieto pojmy striktne rozlišuje v článku 20 ods. 4 „Vyvlastnenie alebo nútené obmedzenie vlastníckeho práva je možné iba v nevyhnutnej miere a vo verejnom záujme, a to na základe zákona a za primeranú náhradu.“, rovnako tieto dva pojmy rozlišuje aplikačná prax súdov, nakoľko ide o inštitúty, ktoré majú rôzny obsah a odlišnú intenzitu zásahu do vlastníckych, príp. iných práv. I keď nemožno jednoznačne vylúčiť možnosť, že súčasťou rozhodnutia o vyvlastnení bude aj nútené obmedzenie vlastníckeho práva, navrhujeme zvážiť rozlišovanie oboch pojmov, keďže ich stotožnenie je ústavne nekonformné, navyše by mohlo dôjsť k absurdnej situácii, kedy by bol obsah ústavy posudzovaný podľa zákona a nie naopak. V tejto súvislosti napr. ani geologický zákon vo svojich ustanoveniach nepozná pojem vyvlastnenie, ako trvalé odňatie vlastníckeho práva (expropriáciu), ale len (dočasné) obmedzenie vlastníckych práv, t. j. obmedzenie niektorých aspektov vlastníctva, a to najmä právo užívať nehnuteľnosť po nevyhnutnú dobu. Pokiaľ Ústava Slovenskej republiky rozlišuje tieto pojmy, je potrebné, aby uvedenému zodpovedala aj zákonná definícia pojmu vyvlastnenie a preto navrhujeme vymedziť pojem vyvlastnenie nehnuteľnosti predovšetkým v medziach trvalého odňatia vlastníckych a iných práv k nehnuteľnosti. 
 	Z 	A 	 	
MŽP SR 	K Čl. I § 1 
V Čl. I § 1 sa za prvú vetu vkladá nová veta, ktorá znie: 
„Tento zákon sa nevzťahuje na vyvlastnenie a nútené obmedzenie práv k nehnuteľnostiam podľa osobitných predpisov x).“ alebo „Tento zákon sa nevzťahuje na nútené obmedzenie práv k nehnuteľnostiam podľa osobitných predpisov x).“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
„x) napr. zákon č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Z obsahu § 5 návrhu zákona, ako aj z dôvodovej správy k tomuto ustanoveniu vyplýva, že zákon by sa mal vzťahovať aj na ostatné zákonné úpravy, úpravu núteného obmedzenia vlastníckych práv podľa ustanovení geologického zákona nevynímajúc, t. j. mal by plniť funkciu lex generalis k súvisiacim právnym úpravám. Bez súčasnej úpravy negatívneho vymedzenia pôsobnosti zákona by mohol mať návrh zákona charakter nepriamej novely k ustanoveniam geologického zákona, resp. aj k iným predpisom. Návrh zákona súčasne neobsahuje novelizačné ustanovenia meniace odkazy pod čiarou k predpisom, ktoré pôvodne odkazovali na príslušné ustanovenia stavebného zákona, napr. k § 31 ods. 3 písm. b) zákona č. 44/1988 Zb. 
 	Z 	A 	 	
MŽP SR 	K Čl. I § 16 ods. 5 a ods. 6 
V Čl. I § 16 ods. 5 a 6 spresniť, doplniť a v dôvodovej správe uviesť, v akých prípadoch je účelné vyvlastniť napr. bytový dom a súčasne ponechať jednotlivé bytové jednotky v užívaní (pôvodných) užívateľov a takýto postup je súčasne vo verejnom záujme. 
Odôvodnenie: 
V § 16 odseky 5 a 6 sú vo vzájomnej väzbe nezrozumiteľné, uvedené ustanovenia nie sú v súlade s Ústavou. Pokiaľ má byť nehnuteľnosť (napr. bytový dom) vyvlastnená pre určitý účel, je potrebné zvážiť, pokiaľ len samotné užívanie vyvlastnenej nehnuteľnosti nebráni účelu vyvlastnenia, prečo musí byť takáto nehnuteľnosť vyvlastnená, t. j. zmenený vlastník. Ustanovenie ods. 6 navyše dáva vyvlastniteľovi „možnosť“ na základe vlastnej úvahy posúdiť a rozhodnúť mimo rámca právoplatného rozhodnutia o vyvlastnení, či užívanie bytu nájomcom bráni alebo nebráni účelu vyvlastnenia. 
 	Z 	A 	 	
MŽP SR 	K Čl. I § 5 
V Čl. I § 5 poznámka pod čiarou k odkazu 3 na začiatku citácie ustanovení vodného zákona sa vkladá ďalšia citácia v znení: „§ 4d ods. 1,“ a za „§ 26 ods. 7“ vypúšťa čiarka a vkladajú slová „a ods. 9,“. 
Odôvodnenie: 
Doplnenie a spresnenie textu ustanovenia. 	Z 	A 	 	
MŽP SR 	K Čl. IV 
Za Čl. IV sa vkladajú tri nové články v znení: 

„Čl. V 

Zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) v znení neskorších predpisov sa mení takto: 

1. V § 4d ods. 1 sa za slovo „k nehnuteľnosti“ vkladajú slová „podľa osobitného predpisu 37)“ Poznámka pod čiarou k odkazu 37 znie: 
37) Zákon č. .../2014 Z. z. o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov. 

2. V § 26 ods. 7 poznámka pod čiarou k odkazu 37 znie: 
37) Zákon č. .../2014 Z. z. o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov. 

3. V § 26 ods. 9 sa slová „ podľa odsekov 7 a 8“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 8“ a za slovami „osobitný predpis“ odkaz „37“ sa nahrádza odkazom „xy)“, 
Poznámka pod čiarou k odkazu xy znie: 
xy) Vyhláška MS SR č. 492/2004 Z. z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku v znení neskorších predpisov. 

4. V § 32 ods. 6 poznámka pod čiarou k odkazu 37 znie: 
37) Zákon č. .../2014 Z. z. o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov. 

5. V § 45 ods. 1 poznámka pod čiarou k odkazu 37 znie: 
37) Zákon č. .../2014 Z. z. o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov. 

Čl. VI 

Zákon č. 442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach v znení neskorších predpisov sa mení takto: 

V § 21 sa slová „všeobecného predpisu“ nahrádzajú slovami „osobitného predpisu“ a poznámka pod čiarou k odkazu 13 znie: 
13) Zákon č. .../2014 Z. z. o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov. 

Čl. VII 

Zákon č. 7/2010 Z. z. o ochrane pred povodňami v znení neskorších predpisov sa mení takto: 

V § 21 ods. 2 poznámka pod čiarou k odkazu 49 znie: 
49) Zákon č. .../2014 Z. z. o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov.“. 

Pôvodný článok V sa označí ako „Čl. VIII“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na špecifiká postupu vyvlastňovacieho konania, ktorého účelom je prechod vlastníckeho práva rozhodnutím štátneho orgánu a na základe zákonného ustanovenia § 26 ods. 3 vodného zákona, podľa ktorého orgán štátnej vodnej správy v pôsobnosti stavebného úradu má vyňatú pôsobnosť vo veciach územného rozhodovania a vyvlastňovania, bolo potrebné doplniť do navrhovaného zákona uvedené články. To platí aj pre zákony č. 7/2010 Z. z. a č. 442/2002 Z. z., v ktorých je pri vodných stavbách odkaz na postup pri ich povoľovaní podľa vodného zákona č. 364/2004 Z. z. 

 	Z 	A 	 	
MŽP SR 	K Čl. I § 8 
V § 8 za slovo „spôsobom“ sa vkladajú slová „určeným v rozhodnutí o vyvlastnení“. 
Odôvodnenie: V § 8 navrhovaného zákona sú určené podmienky pre splnenie povinnosti poskytnutia náhrady za vyvlastnenie. Jedna z týchto podmienok je stanovenie spôsobu, avšak nie je stanovený odkaz na právny akt, ktorý daný spôsob bližšie určí (v tomto prípade je daným právnym aktom rozhodnutie o vyvlastnení podľa všeobecnej časti dôvodovej správy k § 8 navrhovaného zákona). 
 	O 	A 	 	
MŽP SR 	K Čl. I § 11 ods. 1 písm. c) 
V § 11 ods. 1 písm. c) je v rozpore najmä s ustanovením § 11 ods. 2 písm. e), nakoľko nemožno vylúčiť, že vyvlastnením môže byť priamo dotknutý aj nájomca. Súčasne odporúčame slovo „nájomca“ nahradiť slovami „oprávnený užívateľ“, pretože právny záujem na výsledku vyvlastňovacieho konania môže mať akýkoľvek oprávnený užívateľ nehnuteľnosti a nielen nájomca. V § 11 ods. 1 písm. c) súčasne odporúčame slovo „vyvlastňovaním“ nahradiť slovom „vyvlastnením“, keďže právne dôsledky má vyvlastnenie a nie vyvlastňovanie. 
Odôvodnenie: 
Spresnenie základných pojmov. 
 	O 	A 	 	
MŽP SR 	K Čl. I § 13 ods. 9 
V § 13 ods. 9 návrh zákona predpokladá možnosť zastaviť vyvlastňovacie konanie v prípade, ak počas konania dôjde medzi účastníkmi konania k uzavretiu zmluvy. Takáto možnosť nie je možná v prípade väčšieho počtu účastníkov konania (väčšieho počtu vyvlastňovaných), nakoľko nie je možné, aby správny orgán zastavil vyvlastňovacie konanie, ak by došlo k uzavretiu dohody medzi jednou skupinou vyvlastňovaných a vyvlastniteľom, zatiaľ čo ostatní vyvlastňovaní by uzavretie zmluvy naďalej odmietali. Správny poriadok nepredpokladá možnosť čiastočného zastavenia konania, napr. vo vzťahu k určitému účastníkovi konania za súčasného pokračovania konania vo vzťahu k ostatným účastníkom. 
Odôvodnenie: 
Spresnenie povinností vyvlastňovacieho úradu. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; vyvl. konanie sa vždy vedie proti konkrétnemu vlastníkovi (spoluvlastníkovi), ktorý môže so svojim spoluvlastníckym podielom disponovať  	
MŽP SR 	K Čl. I § 13 ods. 8 
V § 13 ods. 8 slovo „predpojatosť“ nahradiť slovom „zaujatosť“ nakoľko tento pojem je už zastaraný a posledný duplicitne označený odsek „(9)“ označiť ako odsek „(10)“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; pojem používa správny poriadok, na ktorý návrh zákona odkazuje  	
MŽP SR 	K Čl. I § 20 
V § 20 na konci vety v druhom odseku navrhujeme zmeniť číslo odkazu z čísla 13 na číslo 14. 
Odôvodnenie: V znení návrhu zákona poznámka pod čiarou uvedená pod číslom 13 odkazuje na zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov. Na druhej strane obsahom § 20 odseku 2 je zmienka o územnom plánovaní. Preto odkaz na konci uvedeného odseku by mal odkazovať na poznámku pod čiarou č. 14, ktorá odkazuje na návrh zákona č. ..../2014 Z. z. o územnom plánovaní a výstavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov (stavebný zákon). Jedná sa o formálnu chybu v číslovaní poznámok pod čiarou. 

 	O 	A 	 	
MŽP SR 	K návrhu zákona 
Nad rámec návrhu zákona odporúčame so súhlasom Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky zvážiť samostatným novelizačným ustanovením vypustenie § 128 ods. 2 OZ. 
Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie možno aj v kontexte predloženého návrhu zákona považovať za zbytočné a duplicitné vo vzťahu k Ústave Slovenskej republiky. 
 	O 	N 	Nad rámec návrhu zákona  	
MV SR 	K čl. I § 5 
K čl. I § 5: V poznámke pod čiarou k odkazu 3 je potrebné citáciu „§ 11 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 513/2009 Z. z. o dráhach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“ citáciou „§ 11 zákona č. 513/2009 Z. z. o dráhach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“ a slová „v platnom znení“ nahradiť slovami „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I § 8 
K čl. I § 8: Z hľadiska upresnenia ustanovenia odporúčame za slovo „spôsobom“ doplniť slová „určeným v rozhodnutí o vyvlastnení“ a taktiež navrhujeme upraviť lehotu z 30 pracovných dní na 30 dní, pretože považujeme túto lehotu za neprimerane dlhú na poskytnutie náhrady za vyvlastnenie. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I § 12 ods. 2 písm. a) 
K čl. I § 12 ods. 2 písm. a): Navrhujeme vypustiť slová „miesto podnikania“, pretože ide o duplicitné použitie tohto pojmu v znení písmena a). 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
MV SR 	K čl. I § 12 ods. 2 písm. b) 
K čl. I § 12 ods. 2 písm. b): Odporúčame zvážiť zahrnutie osobných údajov vyvlastňovaného (fyzickej osoby) do návrhu na vyvlastnenie v prípade ak vyvlastniteľ nedisponuje osobnými údajmi vyvlastniteľa (s poukazom na § 11 ods. 4 až 7), pretože návrh na vyvlastnenie podáva vyvlastniteľ, a teda je možné, že v praxi sa vyvlastniteľ nedostane k takýmto osobným údajom. 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
MV SR 	K čl. I § 13 ods. 7 
K čl. I § 13 ods. 7: V odseku 7 je potrebné slová „neskoršie a a na námietky“ nahradiť slovami „neskoršie a na námietky“. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I § 10 a § 15 
K čl. I § 10 a § 15: § 10 návrhu predpokladá, že príslušným na konanie o vyvlastnení je okresný úrad v sídle kraja. Podľa nášho názoru nie je vhodné, aby o opravnom prostriedku rozhodoval ten istý miestny orgán štátnej správy. Síce zákon č. 180/2013 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ustanovuje špecifické prípady podľa osobitných zákonov (sú len dva také prípady v celom právnom poriadku), v ktorých o opravnom prostriedku proti rozhodnutiu okresného úradu v sídle kraja v prvom stupni rozhoduje ten istý orgán, a to okresný úrad v sídle kraja (avšak osobitný organizačný útvar), nie je podľa nášho názoru vhodné rozširovať tieto prípady. 
V rámci vyvlastňovacieho konania, ktoré je konaním v pôsobnosti sústavy orgánov štátnej správy existuje v štruktúre týchto orgánov taká hierarchia, ktorá umožňuje dodržanie devolutívneho účinku odvolacieho konania. Navrhujeme, aby o opravnom prostriedku proti rozhodnutiu vo vyvlastňovacom konaní rozhodoval najbližší orgán štátnej správy vyššieho stupňa, a to Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. Ďalšou možnosťou je, aby o opravnom prostriedku proti neprávoplatnému rozhodnutiu o vyvlastnení rozhodoval súd podľa tretej hlavy piatej časti Občianskeho súdneho poriadku. Táto alternatíva si však vyžiada úpravu súvisiacich ustanovení zákona. 

Pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MV SR 	K čl. I § 16 ods. 5 písm. b) 
K čl. I § 16 ods. 5 písm. b): Odporúčame v odseku 5 vypustiť odkaz 9. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I § 17 ods. 2 a 3 
K čl. I § 17 ods. 2 a 3: Je potrebné vymeniť poradie odkazov 12 a 13 k poznámkam pod čiarou, pretože najskôr je uvedený odkaz 13 a následne odkaz 12. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I § 20 ods. 2 
K čl. I § 20 ods. 2: Odporúčame zvážiť správnosť použitého odkazu v § 20 ods. 2. Hoci sa ustanovenie týka územnoplánovacej dokumentácie, odkazuje na zákon č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. II 
K čl. II: V úvodnej vete podľa bodu 52 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky je potrebné pred slová „č. 72/1969 Zb.“ a slová „č. 139/1982 Zb.“ vložiť slová „Slovenskej národnej rady“, pretože v prípade týchto dvoch zákonov ide o zákony Slovenskej národnej rady a nie zákony Národného zhromaždenia alebo Federálneho zhromaždenia. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. III 
K čl. III: V úvodnej vete je potrebné slová „zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 131/1996 Z. z.“ nahradiť slovami „nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 131/1996 Z. z.“. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 1 
Odporúčame § 48 návrhu stavebného zákona, ktorý bol predložený do medzirezortného pripomienkového konania spolu s návrhom zákona o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov, upravujúci „Vyvlastňovacie dôvody“, presunúť do návrhu zákona o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov. 
Odôvodnenie: Z dôvodu komplexnej právnej úpravy, ak sa pripravuje právny predpis o samostatnej problematike vyvlastňovania, je dôležité, aby v ňom boli obsiahnuté všetky zásadné právne skutočnosti. Vyvlastňovacie dôvody takouto zásadnou právnou skutočnosťou sú. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 2 písm. d) 
Na konci vety odporúčame vypustiť slová „a rozhoduje o vyvlastnení“. 
Odôvodnenie: Uvedené slová sú nadbytočné a nepresné. Vyvlastňovací úrad, ktorý bude uskutočňovať vyvlastňovacie konanie, môže v určitých prípadoch aj konanie zastaviť a teda k vydaniu rozhodnutia o vyvlastnení nedôjde. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; pod pojmom „rozhodne o vyvlastnení“ je zahrnuté aj zastavenie konania, zamietnutie návrhu – aj o tomto musí správny orgán vydať rozhodnutie  	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 2 
Odporúčame do vymedzenia pojmov zaradiť aj pojem „verejný záujem“. 
Odôvodnenie: Právny poriadok Slovenskej republiky pojem „verejný záujem“ legálne nedefinuje v právnej norme. Pojem verejný je tradične v právnej teórii používaný na vyjadrenie opozita k pojmu súkromný. Verejný záujem možno označiť za všeobecný, ktorého nositelia nie sú presne určení, ale sú aspoň rámcovo determinovateľní okruhom alebo spoločenstvom osôb, ktorý označujeme ako verejnosť. Tieto záujmy nesmú byť v rozpore s platnými právnymi predpismi, súvisia vždy s režimom verejného práva, a sú ohraničené poslaním a úlohou verejnej moci. Verejný záujem by mal byť jednoznačne identifikovateľný ako všeobecný alebo lokálne väčšinový záujem na verejnoprospešnosti účelu právneho úkonu vo verejnom záujme. Absencia definície v navrhovanom znení podľa nášho názoru zakladá riziko budúcich aplikačných problémov v praxi. V zmysle judikatúry musí definovanie pojmu verejný záujem spĺňať základné náležitosti. Musí byť založené na konkrétnosti (v náleze PL. ÚS 17/00 uviedol, že „právne relevantný je iba verejný záujem, ktorý je v príčinnej súvislosti s konkrétnym spoločenským vzťahom“) a opozitnosti, teda protichodnosti pojmov individuálny záujem a verejný záujem a ich vzájomnej vyváženosti v konkrétnom prípade a dosiahnutie spravodlivej rovnováhy medzi požiadavkami a záujmami spoločnosti (všeobecný záujem spoločnosti) na jednej strane a požiadavkami ochrany základných práv vlastníka na druhej strane. Verejný záujem musí byť všeobecne platný aj z časového hľadiska bez ohľadu na zmeny spoločensko-politickej situácie v právnom štáte. Nový zákon by mal byť prínosom a zlepšením právneho poriadku Slovenskej republiky. Vyvlastnenie je považované za vážny zásah do základných ľudských práv a preto je potrebné doplniť definovanie verejného záujmu na účely vyvlastnenia a tým stanoviť zákonné hranice prípustnosti zásahu do základného práva občana a zamedziť nejednotnej a spornej aplikáciu v praxi. Pojem by mal byť vymedzený taxatívnym spôsobom v nadväznosti na osobitné zákony podľa § 5 návrhu zákona. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 3 
Odporúčame slová "nadobudnutie, prípadne" nahradiť slovami „prechod vlastníckeho práva alebo“ a slová "vo verejnom záujme" presunúť za slovo „potrebné“. 
Odôvodnenie: Navrhujeme zmenu formulácie cieľa vyvlastnenia, ktorým by nemalo byť nadobudnutie vlastníckeho práva, ale cieľ by mal byť vyjadrený ako potreba zmeny. Jazykové spresnenie vyjadrenia povinnosti splnenia požiadavky verejného záujmu. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 4 
Odporúčame do § 4 doplniť chýbajúcu ústavnú podmienku vyvlastnenia, a to že vyvlastnenie je možné len za primeranú náhradu. Odseky 1, 2 a prvú vetu odseku 3 odporúčame spolu s podmienkou primeranej náhrady spojiť do jedného odseku. 
Odôvodnenie: V § 4 chýba jedna zo štyroch ústavných podmienok čl. 20 Ústavy SR. Všetky uvedené podmienky vyvlastnenia musia byť kumulatívne splnené. 

 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 4 odsek 3 
Odporúčame vypustiť čiarku a slová „ak to vyvlastňovaný uplatnil ako námietku najneskôr pri prerokovaní návrhu na vyvlastnenie na ústnom pojednávaní“ alebo text upraviť spôsobom, ktorý vyvlastňovaciemu orgánu uloží povinnosť rozhodnúť priaznivejšie pre vyvlastňovaného bez námietky priamo zo zákona s jeho súhlasom alebo uloží povinnosť vyvlastňovaciemu orgánu informovať vyvlastňovaného o priaznivejšom dopade. 
Odôvodnenie: Zvýšenie ochrany vyvlastňovaného priamo zo zákona, bez prihliadnutia na jeho právne znalosti. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 4 odsek 4 
Odsek 4 obsahuje pojmové vymedzenie „neprimeraných ťažkostí na účely tohto zákona“ a je ho potrebné zaradiť do § 2. 
Odôvodnenie: Úprava systematiky začlenenia. 

 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 4 odsek 5 až 7 
K odsekom 5 až 7 uplatňujeme primerane pripomienku k § 4 ods. 3. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 4 druhému odseku 7 
Druhý odsek 7 obsahuje úpravu účelu vyvlastnenia a je ho potrebné zaradiť do § 5. 
Odôvodnenie: Úprava systematiky začlenenia. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 6 a § 12 ods. 2 písm. e 
V navrhovanej úprave § 6 absentuje zapracovanie ústavnej podmienky primeranosti náhrady za vyvlastnenie, zohľadňuje sa len všeobecná hodnota a náklady v súvislosti s vyvlastnení. Ak si vyvlastniteľ na základe zákona uplatní právo na vyvlastnenie je povinný poskytnúť náhradu, ktorá bude primeraná, čo znamená, že z nej bude možné stratené právo nahradiť. Na základe uvedeného je podľa nášho názoru potrebné, aby jednou zo zložiek primeranej náhrady bola aj náhrada nemajetkovej ujmy, ktorú bude vyvlastňovaný schopný v konaní vyčísliť v peniazoch. Uvedenú pripomienku je potrebné zapracovať aj do § 12 ods. 2 písm. e). Ďalej odporúčame doplniť o ustanovenie majetkového vyrovnania za vyvlastnený pozemok alebo stavbu poskytnutím náhradného pozemku alebo stavby, ak je to možné a ak vyvlastnený s takýmto vyrovnaním súhlasí. 
Odôvodnenie: Zosúladenie návrhu s ústavou. 

 	O 	ČA 	
Akceptované poskytnutie náhrady formou náhradného pozemku alebo stavby 
 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 8 
Odporúčame jazykovo upraviť § 8, nakoľko slovo „spôsobom“ je vo vete včlenené bez kontextu. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 9 
Odporúčame priamo v § 9 vymenovať, ktoré ustanovenia správneho poriadku sa na vyvlastňovacie konanie nevzťahujú formuláciou „okrem §...“. 
Odôvodnenie: Navrhovaná zmena bude prínosom pre adresáta normy, ktorý v jednom ustanovení bude mať presnú vedomosť o rozsahu osobitnej úpravy vo vzťahu k správnemu poriadku. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 10 
Odporúčame doplniť odkaz a poznámku pod čiarou s vymenovaním osobitných predpisov, ktoré upravujú iný príslušný orgán ako okresný úrad v sídle kraja. 

 	O 	N 	Upravené v zmysle záverov z rozporových konaní 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 11 
V poznámke pod čiarou k odkazu 6 je potrebné za čiarkou slovo „Zákon“ písať s malým začiatočným písmenom, lebo text v poznámke pod čiarou sa považuje za vetu. 

 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 12 
Odseky 4 až 8 odporúčame zaradiť pred § 12 v samostatnom paragrafe. 
Odôvodnenie: Úprava systematiky začlenenia z dôvodu postupnosti: návrh na uzavretie zmluvy, pokus bezvýsledný, návrh na vyvlastnenie. 

 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 13 ods. 3 
Odporúčame odsek 3 vypustiť. 
Odôvodnenie: V zmysle navrhovaného znenia vzniká nebezpečenstvo zneužitia inštitútu vyvlastnenia na zmarenie dohodnutých (zazmluvnených), ale ešte do katastra nehnuteľností nezapísaných prevodov vlastníckych práv alebo rozrokovaných prevodov vlastníckych práv. 

 	O 	ČA 	Akceptované úpravou textu v zmysle rozporových konaní  	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 13 ods. 8 
Odporúčame doplniť možnosť námietky vyvlastňovaného voči osobe znalca a právo predložiť vlastný znalecký posudok a vyčíslenie požadovanej náhrady. Ak vyvlastňovací úrad uzná nárok zo znaleckého posudku predloženého vyvlastniteľom, uloží aj povinnosť vyvlastniteľovi uhradiť vyvlastňovanému náklady spojené s obstaraní tohto znaleckého posudku. 
Odôvodnenie: Posilnenie ochrany a postavenia vyvlastňovaného. 

 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné  	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 14 ods. 1 a 3 
Odporúčame vypustiť slová „a ostatné skutočnosti ustanovené týmto zákonom“ z dôvodu nadbytočnosti a duplicity k slovám „podmienky vyvlastnenia“. 
V odseku 3 je potrebné za slovo „len“ vložiť „čiarku“. 

 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 14 ods. 7 
Čiarku za slovom „vyvlastnení“ je potrebné nahradiť spojkou „alebo“. 
Odporúčame dopracovať ustanovenia upravujúce rozhodnutie o zamietnutí vyvlastnenia. 

 	O 	N 	Navrhvoané znenie je dostatočné  	
MŠVVaŠ SR 	k čl. I § 16 ods. 2 

Odporúčame vypustiť slová „a ak vyvlastňovací úrad nerozhodne inak“. 
Odôvodnenie: Uvedené je v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky. Vyvlastnenie je možné len na základe zákona a štátny orgán môže konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon. Ak dôvody na zánik nie sú uvedené v zákone, vyvlastňovací úrad nemôže rozhodnúť inak. 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
MŠVVaŠ SR 	k § 6 odsek 3 
Odporúčame slová „sa považujú náklady na presťahovanie hnuteľného majetku“ nahradiť slovami „sa považujú náklady spojené s presťahovaním hnuteľného majetku do miesta nového určenia“. 
Odôvodnenie: Jazyková úprava. 	O 	ČA 	Akceptované úpravou textu v zmysle rozporových konaní  	
MŠVVaŠ SR 	k § 11 odsek 3 
Odporúčame slová „ako vlastník vyvlastňovanej nehnuteľnosti „ nahradiť slovami „ako vlastník vyvlastňovaného pozemku“.  	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k § 17 odsek 3 
Odporúčame slová „za vyvlastnenie nehnuteľnosti“ nahradiť slovami „za vyvlastnenie pozemku“.  	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k § 19 
Odporúčame doplniť o zrušenie rozhodnutia o vyvlastnení v prípade, ak vyvlastniteľ užíva pozemok alebo stavbu v rozpore s účelom, na ktorý bol vyvlastnený. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k § 19 odsek 6 
Odporúčame v prvej vete slová : „na vrátenie náhrady“ nahradiť slovami „na vrátenie poskytnutej náhrady“.  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 2  
V písmene a) prvom riadku odporúčame vložiť za slovo "stavbe" slová "alebo k ich časti". 

Odôvodnenie: Predmetom vyvlastnenia môže byť aj časť pozemku alebo časť stavby. Vyvlastnenie iba časti pozemku alebo stavby predpokladá napríklad § 4 ods. 5.  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 4  
V odseku 7 prvom riadku odporúčame vložiť odkaz č. 2 za čiarku a slová "a to" nahradiť slovom "čo".  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 6 
1. V odseku 2 odporúčame vložiť za slovo "stavby" slová "alebo ich časti". Súčasne dávame do pozornosti, čo bude podkladom pre určenie náhrady za vyvlastnenie v prípade obmedzenia vlastníckeho práva. 

2. V odseku 3 dávame na zváženie, či by sa k namietnutému znaleckému posudku nemal vyjadriť iný znalec ako ten, ktorý ho vyhotovil. Iný znalec by napríklad vyhotovil "kontrolný" znalecký posudok alebo by posúdil namietnuté skutočnosti. Súčasne odporúčame v odseku 3 uviesť, akým spôsobom sa o námietkach rozhodne. Teda napríklad uviesť, že o námietkach s konečnou platnosťou rozhodne vyvlastňovací úrad.  	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; že za stavbu sa považuje aj časť stavby je definované v § 2 návrhu zákona, išlo by o duplicitu  	
MK SR 	§ 8  
Z dôvodu, že súčasťou náhrady za vyvlastnenie sú aj účelné vynaložené náklady podľa § 6 ods. 5, ktoré preukazuje vyvlastňovaný a z dôvodu, že náhrada sa poskytne jednorazovo (do 30 pracovných dní od právoplatnosti rozhodnutia o vyvlastnení), dávame na zváženie, či by vyvlastňovanému nemala byť určená lehota, napríklad do 15 pracovných dní od právoplatnosti rozhodnutia o vyvlastnení, dokedy bude povinný preukázať výšku účelne vynaložených nákladov podľa § 6 ods. 5. Prípadne dávame na zváženie predĺženie lehoty 30 pracovných dní, ak by vyššie uvedená situácia mohla spôsobovať problémy v aplikačnej praxi.  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 11  
1. V odseku 1 písm. e) odporúčame čiarku na konci nahradiť bodkou. 

2. V odseku 3 odporúčame číslo odkazu presunúť za bodku. 

3. V odseku 4 odporúčame vložiť za slovo "vlastník" slová "alebo spoluvlastník". Uvedené ustanovenie sa bude vzťahovať aj na spoluvlastníka. 

4. Poznámku pod čiarou k odkazu 6 odporúčame uviesť na strane 6, kde sa používa odkaz 6 prvýkrát. Súčasne odporúčame uviesť zákony č. 180/1995 Z.z. a č. 326/2005 Z.z. pod seba ako samostatné vety. Odvodnenie: Bod 22 v prílohe č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 12  
1. V odseku 2 písm. a) prvom riadku odporúčame vložiť za slovo "vyvlastniteľa" čiarku a slová "ak je vyvlastniteľom fyzická osoba". Odôvodnenie: Zosúladenie s ostatným textom. 

2. V odseku 2 písm. a) druhom riadku považujeme slová "adresu miesta podnikania" a "miesto podnikania" za duplicitné. Pred slovo "ak" odporúčame vložiť čiarku. Dávame na zváženie, či by sa pri fyzickej osobe- podnikateľovi nemalo uvádzať aj IČO, ktoré sa pri právnickej osobe uvádza. Táto pripomienka platí aj pre písmeno b). Nie je zrejmé, čo sa rozumie pod termínom "údaje o zápise v obchodnom alebo inom registri", resp. aké údaje sa majú na mysli. Táto pripomienka platí aj pre písmeno b). 

3. V odseku 2 písm. b) odporúčame vložiť za slová "osobné údaje vyvlastňovaného" čiarku a slová "ak je vyvlastniteľom fyzická osoba". V odseku 2 písm. b) odporúčame zvoliť rovnakú postupnosť ako v písmene a), t.j. fyzická osoba, fyzická osoba- podnikateľ, právnická osoba. 

4. V odseku 6 odporúčame doplniť, že písomný návrh na uzavretie zmluvy sa doručuje aj osobe, ktorá je oprávnená z práva zodpovedajúceho vecnému bremenu. 

5. V odseku 7 dávame na zváženie, či by doručovateľ nemal vykonať aj druhý pokus o doručenie zásielky do vlastných rúk. Obdobne ako napríklad v § 47 ods. 2 Občianskeho súdneho poriadku. 

6. Poznámka pod čiarou k odkazu 7 nezodpovedá normatívnemu textu. Odkaz 7 odkazuje na náležitosti zmluvy, verejnej listiny alebo inej listiny.  	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; identifikačné údaje sú dostatočným spôsobom formulované 	
MK SR 	§ 13  
1. V odseku 2 odporúčame uviesť odkaz za interpunkčné znamienko. 

2. V odseku 6 dávame na zváženie, či by vyvlastňovací úrad nemal doručiť účastníkom konania oznámenie o termíne ústneho pojednávania doporučene do vlastných rúk. 

3. V odseku 7 treťom riadku odporúčame vypustiť spojku "a" z dôvodu duplicity. 

4. V odseku 9 poslednej vete odporúčame uviesť odkaz za interpunkčným znamienkom. Súčasne odporúčame posúdiť, či je použitý odkaz vhodný.  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 14  
1. V odseku 1 písm. b) odporúčame na konci doplniť slová "vo verejnom záujme". 

2. V odseku 1 písm. d) odporúčame doplniť aj odsek 7. 

3. V odseku 3 prvom riadku odporúčame vložiť čiarku za slová "tretích osôb". 

4. V odseku 6 dávame na zváženie, či by sa rozhodnutie nemalo doručovať účastníkom doporučene do vlastný rúk. 

5. V odseku 7 druhom riadku odporúčame nahradiť čiarku za slovom "vyvlastnení" slovom "alebo".  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 15  
Odporúčame uviesť, kto bude o opravnom prostriedku rozhodovať.  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 16  
1. V odseku 5 odporúčame upraviť písmeno b). Odkaz 9 nezodpovedá normatívnemu textu. Druhú vetu odporúčame vypustiť z dôvodu, že nesúvisí s predchádzajúcim textom. 

2. V odseku 9 je použitý odkaz, ktorý odkazuje na výkup, nie na vyvlastnenie.  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 17  
1. V odseku 2 a 3 odporúčame prečíslovať odkazy, t.j. v odseku 2 označiť odkaz číslom 12 a v odseku 3 číslom 13. Odkazy odporúčame uviesť za interpunkčnými znamienkami. V poznámke pod čiarou k odkazu 12 odporúčame vypustiť názov zákona č. 180/1995 Z.z. z dôvodu, že tento zákon je prvýkrát uvedený v poznámke č. 6. 

2. V odseku 4 odporúčame prehodnotiť použité odkazy.  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 19  
1. V odseku 4 odporúčame overiť vhodnosť použitého odkazu. 

2. Poznámku pod čiarou k odkazu 14 odporúčame uviesť na predchádzajúcej strane (str. 14).  	O 	A 	 	
MK SR 	§ 20  
V odseku 2 odporúčame prehodnotiť použitý odkaz.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. II, III, IV  
Odporúčame doplniť úvodné vety o ostatné novely týchto zákonov.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. IV 
1. V úvodnej vete odporúčame vložiť slovo "niektorých" za slovo "doplnení". 

2. Navrhovaný text odporúčame upraviť takto: "V § 11 ods. 2 sa slová "upravujú všeobecné predpisy.5)" nahrádzajú slovami "upravuje osobitný zákon5) okrem § 16 ods. 5 písm. a) a ods. 6 a 7." Poznámka pod čiarou k odkazu 5 znie: "5) Zákon č. .../2014 Z.z. o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov.".". 	O 	N 	Navrhovaná legislatívna úprava nie je nevyhnutná 	
MK SR 	Vlastný materiál  
V poznámke pod čiarou k odkazu 3 sa slová "§ 24 zákona č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov" nahrádzajú slovami "§ 43a ods. 1 zákona č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov". 

Odôvodnenie: Chybný odkaz na ustanovenie špeciálneho zákona. § 24 pamiatkového zákona upravuje podmienky premiestnenia národnej kultúrnej pamiatky. Podmienky vyvlastnenia národnej kultúrnej pamiatky upravuje § 43a ods. 1 pamiatkového zákona. 
 	Z 	A 	 	
MK SR 	Vlastný materiál  
Navrhujeme, aby sa v samostatnom článku návrhu zákona novelizoval špeciálny zákon, ktorým je zákon č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov takto: 

§ 43a ods. 1 zákona č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov znie: 
"(1) Ak je ohrozené zachovanie a riadne užívanie nehnuteľnej kultúrnej pamiatky, môže krajský pamiatkový úrad alebo iná právnická osoba alebo fyzická osoba dať príslušnému okresnému úradu návrh na jej vyvlastnenie vo verejnom záujme. Na vyvlastňovacie konanie sa vzťahujú osobitné predpisy. 38a)". 

Poznámka pod čiarou k odkazu 38a znie: "38a) § xx zákona č. ...../2014 Z. z. o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov.". 

Odôvodnenie: Podľa platnej právnej úpravy obsiahnutej v § 43a ods. 1 zákona č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov (ďalej len "pamiatkový zákon") môže krajský pamiatkový úrad v prípade ohrozenia zachovania a riadneho užívania nehnuteľnej národnej kultúrnej pamiatky podať podnet stavebnému úradu na vyvlastnenie vo verejnom záujme. Takáto právna úprava pamiatkového zákona nezodpovedá predloženému návrhu zákona o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov. 

Krajský pamiatkový úrad je v tomto osobitnom prípade navrhovateľom, t.j. vyvlastniteľom v prospech štátu. Ministerstvo kultúry SR navrhuje doplniť do zákona aj ďalšie subjekty v postavení navrhovateľa, t.j. právnické osoby alebo fyzické osoby, ktoré z dôvodu ochrany verejného záujmu preukážu záujem vyvlastniť nehnuteľnosť špecifikovanú v § 43a ods. 1 pamiatkového zákona. 

Dôvodom podania pripomienky je zosúladiť určenie príslušného úradu na konanie o vyvlastnení, ktorým je okresný úrad podľa § 10 návrhu zákona. 

 	Z 	A 	 	
Verejnosť 	§ 12 ods. 2 písm. a), c) 
Navrhujem v prípade, že vyvlastňovacím úradom bude okresný úrad, vypustiť povinnosť vyvlastniteľa doložiť k návrhu na vyvlastnenie výpis z LV a kópiu z katastrálnej mapy, nakoľko okresný úrad zároveň vedie evidenciu nehnuteľností. Považujem za šikanózne, aby jeden úrad chcel po účastníkovi konania, aby si najprv uňho vyžiadal to, čo sám vedie, a to mu následne predložil (argument o tom, že ide o rozdielne odbory OÚ je úplne irelevantný). 	O 	N 	navrhované znenie je dostatočné  	
Verejnosť 	1. Vymenovanie všetkých účelov vyvlastnenia priamo v navrhovanom zákone (k § 5) 
1. Vymenovanie všetkých účelov vyvlastnenia priamo v navrhovanom zákone (k § 5) 

Navrhujeme, aby všetky prípustné účely vyvlastnenia boli taxatívne vymenované priamo v navrhovanom zákone o vyvlastnení. Nesúhlasíme s tým, aby účely, na ktoré možno vyvlastniť, boli uvádzané iba v osobitných zákonoch, na ktoré by zákon o vyvlastnení len odkazoval v poznámke pod čiarou. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Predložený návrh uvádza, že „Účel, na ktorý možno vo verejnom záujme vyvlastniť, ustanovujú osobitné zákony“. V dôvodovej správe sa k tomu ďalej píše, že „Na rozdiel od doterajšej právnej úpravy sa navrhuje, aby jednotlivé účely, pre ktoré je možné vyvlastniť vo verejnom záujme, boli uvedené len v osobitných zákonoch, a to z dôvodu odstránenia duplicity zmocnenia pre vyvlastnenie, ako aj z dôvodu právnej istoty použitia zákonného účelu podľa osobitného zákona.“ 

Účely vyvlastňovania by mali byť taxatívne vymenované a legislatíva by mala poskytovať vlastníkom nehnuteľností právnu istotu. Z dôvodovej správy vyplýva, že zámerom návrhu je vytvorenie priestoru na to, aby mohli byť účely vyvlastňovania jednoduchšie a menej transparentne rozširované. 

Vyvlastnenie je výnimočný a vážny zásah do ústavou chráneného vlastníckeho práva, ktoré sa podľa listiny základných ľudských práv považuje za základné ľudské právo. V demokratickom a právnom štáte musia byť všetky zmeny legislatívy, vzťahujúce sa najmä na možnosť zasiahnuť do ústavou chránených ľudských práv, výsledkom konsenzu v transparentnom legislatívnom procese. Musí ísť o proces, ktorý je verejnosťou čo najľahšie vnímateľný, predvídateľný a kontrolovateľný. Nesmie obsahovať bariéry, ktoré verejnosti zbytočne bránia kontrolovať a ovplyvňovať legislatívne pokusy (hoci aj odôvodnené) o zásahy do vlastníckeho práva ktoréhokoľvek občana. 

Možnosť zákonodarcu rozšíriť účel vyvlastnenia prakticky v ktoromkoľvek schvaľovanom zákone, vyvoláva u verejnosti oprávnenú nedôveru a nutnosť byť na pozore pri príprave a schvaľovaní akéhokoľvek zákona, čo je proti uznávaným zásadám civilizovaného, demokratického a právneho štátu. 

Žiadame preto zachovanie princípov doterajšej právnej úpravy, t.j. aby boli taxatívne vymenované všetky prípustné účely vyvlastnenia priamo v texte navrhovaného zákona. Odmietame, aby účely, na ktoré možno vyvlastniť, boli uvádzané iba v osobitných zákonoch. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	3. Jednotný právny rámec vyvlastňovania (k § 5) 
3. Jednotný právny rámec vyvlastňovania (k § 5) 

Navrhujeme vypustiť spomedzi osobitných zákonov, na ktoré bude zákon o vyvlastňovaní odkazovať pri vymedzovaní prípustných účelov vyvlastňovania, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 129/1996 Z. z. o niektorých opatreniach na urýchlenie prípravy výstavby diaľnic a ciest pre motorové vozidlá v znení neskorších predpisov 
Navrhujeme doplniť zrušovacie ustanovenie (nový § 21), ktorým budú zrušené: 
• zákon č Národnej rady Slovenskej republiky č. 129/1996 Z. z. o niektorých opatreniach na urýchlenie prípravy výstavby diaľnic a ciest pre motorové vozidlá v znení neskorších predpisov a 
• zákon č. 669/2007 Z. z. o jednorazových mimoriadnych opatreniach v príprave niektorých stavieb diaľnic a ciest pre motorové vozidlá a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Oba uvedené zákony stanovujú nielen špecifický účel vyvlastňovania, ale najmä osobitný režim pri vyvlastňovaní a ďalších zásahov do vlastníckeho práva na účely výstavby diaľnic a ciest pre motorové vozidlá. Tento osobitný režim výrazne zvýhodňuje stavebníka pred vlastníkom vyvlastňovanej nehnuteľnosti, a to v deklarovanom záujme urýchlenia výstavby diaľnic a ciest pre motorové vozidlá. Politicky motivované ciele vládnej politiky by však nemali mať prednosť pred ochranou vlastníckeho práva, ktoré je jedným zo základných práv chránených ústavou. Príprava a schvaľovanie zákona o vyvlastňovaní vytvárajú dostatočný priestor na to, aby sa všetky otázky súvisiace s procesom vyvlastňovania riešili komplexne a primerane priamo v tomto zákone bez definovania odlišných postupov v osobitných zákonoch. Zákony by mali stanovovať všeobecné pravidlá, nie určovať jednorazové a mimoriadne opatrenia. Preto navrhujeme oba uvedené osobitné zákony zrušiť. 
 	O 	N 	požiadavka je nad rámec návrhu zákona 	
Verejnosť 	4. Možnosť poskytnutia náhradnej nehnuteľnosti (k § 6 ods. 1) 
4. Možnosť poskytnutia náhradnej nehnuteľnosti (k § 6 ods. 1) 

Navrhujeme, aby § 6 ods. 1 znel: 
„(1) Vyvlastňovanému patrí za vyvlastnenie náhrada, ktorá sa poskytuje v peniazoch alebo poskytnutím náhradnej nehnuteľnosti. Ak je možné majetkové vyrovnanie za vyvlastnený pozemok alebo stavbu poskytnutím náhradného pozemku alebo stavby a vyvlastnený s tým súhlasí, tento spôsob vyrovnania má prednosť pred poskytnutím náhrady v peniazoch.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Podľa dôvodovej správy „Návrh zákona o vyvlastňovaní neumožňuje majetkové vyrovnanie za vyvlastnený pozemok poskytnutím náhradného pozemku ako je tomu podľa súčasne platnej právnej úpravy,“ čo je závažná zmena oproti súčasnému stavu, ktorý vo vyvlastňovacom konaní pripúšťa vecnú náhradu za vyvlastnený majetok, pričom podľa súčasnej legislatívy má tento spôsob vyrovnania prednosť pred poskytnutím náhrady v peniazoch 

Negatívne hodnotíme skutočnosť, že návrh likviduje možnosť vecnej náhrady za vyvlastnenie (zásada „nehnuteľnosť za nehnuteľnosť“, resp. „pozemok za pozemok“), a to aj v prípadoch, ak je takáto forma náhrady možná a vyvlastnený proti tomu nenamieta. 

Považujeme za nevhodné, aby zákon o vyvlastnení túto zásadu priamo neobsahoval ako univerzálne platnú spravodlivú zásadu kompenzácie ujmy pri nútenom zásahu do ústavou chráneného vlastníckeho práva. 

Dôvodom návrhu zákona by malo byť prijatie všeobecne spoločensky akceptovanej, nespochybniteľnej a nekontroverznej právnej úpravy. Vylúčenie zásady prednosti vecnej náhrady bude predstavovať nespravodlivosť zahrnutú do zákona, čo bude následne spochybňovať každú aplikáciu zákona v praxi a vyústi k spochybňovaniu zákona ako takého. 

Vyvlastnenie má byť krajným spôsobom majetkovoprávneho usporiadania nehnuteľností vo verejnom záujme, ak iný spôsob naozaj nie je objektívne možný. Zákon sa nemá stať akýmsi „trestom“ pre vlastníkov nehnuteľností, k čomu má navrhované znenie ešte bližšie ako súčasná právna úprava. 

Odporúčame, do návrhu zákona implementovať zásadu prednosti vecnej náhrady v prípadoch, ak je takáto forma náhrady možná a vyvlastnený proti tomu nenamieta. Navyše upozorňujeme, že v súčasnej vyvlastňovacej legislatíve je táto možnosť čiastočne zakotvená, prijatie navrhovaného zákona by túto možnosť vo všeobecnosti zrušilo. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	5. Náhrada za výkup alebo vyvlastnenie obývaných stavieb (k § 6) 
5. Náhrada za výkup alebo vyvlastnenie obývaných stavieb (k § 6) 

Navrhujeme do § 6 doplniť nové odseky 7 až 11 v znení: 
„(7) Náhrada za výkup stavby na bývanie je dvojnásobok náhrady v peniazoch za ich vyvlastnenie. Vyvlastniteľ môže poskytnúť na základe svojho rozhodnutia aj vyššiu náhradu. 
(8) Náhradu za výkup alebo vyvlastnenie stavby na bývanie (ďalej len "náhrada") možno poskytnúť aj obstaraním bytu alebo rodinného domu kúpou alebo výstavbou. Obstaraný byt alebo rodinný dom musí svojou veľkosťou, vybavením, úžitkovou hodnotou a umiestnením byť primeranou náhradou za vykúpený alebo vyvlastnený byt alebo rodinný dom; takáto náhrada nesmie byť vo finančnom vyjadrení nižšia ako náhrada v peniazoch za ich vyvlastnenie. Ak vyvlastniteľ takouto náhradou nedisponuje, je povinný ju na svoje náklady obstarať. 
(9) Ak vyvlastňovaný obýva vyvlastňovanú stavbu na bývanie sám alebo s ďalšími osobami a požiada vyvlastniteľa o náhradu za výkup stavby na bývanie obstaraním bytu alebo rodinného domu kúpou alebo výstavbou pre seba a tieto ďalšie osoby, má tento spôsob náhrady prednosť pred náhradou v peniazoch. Vyvlastniteľ je povinný informovať vyvlastňovaného o tomto spôsobe náhrady a o možnosti žiadať takúto náhradu písomne najneskôr deväť mesiacov pred doručením písomného návrhu na uzavretie zmluvy podľa § 12 ods. 4 a poučiť vyvlastňovaného o možnosti doručiť žiadosť v trojmesačnej lehote. 
(10) Ak je náhradou obstaranie bytu alebo rodinného domu kúpou alebo výstavbou, vyvlastniteľ uhrádza osobe z asanovaného bytu alebo rodinného domu nájomné alebo podnájomné za dočasné bývanie až do presťahovania do obstaraného bytu alebo rodinného domu. 
(11) Náhradu za výkup rodinného domu alebo bytu, ktoré sú v čase výkupu využívané na bývanie alebo nebytovej budovy, ak je v čase výkupu využívaná na určený účel, možno poskytnúť aj vo výške východiskovej hodnoty, ak je táto hodnota vyššia ako náhrada za vyvlastnenie.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Aplikačné problémy, nespravodlivosť a nejednoznačnosť v súčasnosti vzniká pri výkupoch a vyvlastňovaní nehnuteľností, ktoré sú obývané spravidla vlastníkom a jeho príbuznými. 

Princíp poskytovania náhrady za vyvlastnenie v peniazoch prináša vlastníkom a ich príbuzným ťažko riešiteľné až neriešiteľné situácie. Mnohí by ochotne súhlasili s výkupom nehnuteľností, ak by im boli poskytnuté primerané náhradné nehnuteľnosti. 

Je nespravodlivé a nehumánne, aby pri vyvlastnení vo verejnom záujme vyvlastnení ľudia a ich rodinní príslušníci znášali bremeno obstarávania vlastnej nehnuteľnosti na bývanie. 

Keďže akýkoľvek zákon má platiť pre všetky predvídateľné situácie, nehumánnosť poskytovania náhrady len v peniazoch je očividná napríklad v prípadoch potreby hromadných asanácií celých obcí alebo ich častí pre výstavby diel vo verejnom záujme. 

Navrhuje sa tiež motivačný prvok pri ponuke na výkup stavby na bývanie vo forme dvojnásobku náhrady za vyvlastnenie, ktorý by mal viesť k lepšej ochote predávať obývané nehnuteľnosti v prípade, ak je potrebný ich výkup pre uskutočnenie verejného záujmu. 

Cieľom je dosiahnuť stav, aby vlastník spontánne vnímal podmienky výkupu ako pre neho prirodzene výhodné, kompenzujúce aj nepohodlie spojené so zaobstarávaním inej nehnuteľnosti na bývanie, bez ohľadu na kontext prípadného vyvlastnenia. 

Navrhovaný princíp vychádza z myšlienky, ktorá je už v súčasnosti čiastočne uzákonená v zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 669/2007 Z. z. o jednorazových mimoriadnych opatreniach v príprave niektorých stavieb diaľnic a ciest pre motorové vozidlá a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov, pričom reaguje na aplikačné nedokonalosti uvedeného zákona. 
 	O 	A 	Úprava navrhovaná signatármi rieši poskytnutie náhrady za výkup nehnuteľností, t. j. v čase pred samotným podaním návrhu na vyvlastnenie, kedy ide výlučne o súkromnú komunikáciu medzi vlastníkom nehnuteľnosti a tým, kto má záujem na získaní vlastníckeho práva k nej. Naopak predkladateľ návrhu zákona rieši poskytnutie náhrady za vyvlastnenie nehnuteľností vo vyvlastňovacom konaní, t. j. v čase keď už je zrejmé že k dohode o dobrovoľnom prevode vlastníckeho práva nedošlo, a preto bol podaný návrh na vyvlastnenie. Návrh zákona nemôže upravovať podmienky akýchkoľvek zmluvných vzťahov, takáto úprava nepatrí do zákona o vyvlastňovaní, ktorý upravuje proces vyvlastnenia. 
Navrhovanou úpravou by sa tak zákonom značne obmedzila zmluvná a cenová voľnosť medzi potenciálnym vyvlastniteľom a potenciálnym vyvlastňovaným v čase, keď môže dôjsť k uzavretiu dohody, ktorá má vždy zásadne prednosť pred núteným odňatím vlastníckeho práva. 
 	
Verejnosť 	6. Náhrada účelne vynaložených nákladov (k § 6 ods. 5) 
6. Náhrada účelne vynaložených nákladov (k § 6 ods. 5) 

Navrhujeme, aby § 6 ods. 5 znel: 
„(5) Za účelne vynaložené náklady, ktoré vzniknú v dôsledku a v súvislosti s vyvlastnením, sa považujú najmä náklady na presťahovanie hnuteľného majetku alebo poľnohospodárskych kultúr z vyvlastňovaného pozemku alebo stavby, náklady spojené so zmenou trvalého bydliska, náklady spojené so zmenou sídla alebo miesta podnikania, ktoré vyvlastňovaný alebo iná oprávnená osoba účelne vynaloží následkom a v súvislosti s vyvlastnením.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: V § 6 ods. 5 navrhovaného zákona sa uvádza: „Za účelne vynaložené náklady, ktoré vzniknú v dôsledku a v súvislosti s vyvlastňovacím konaním a vyvlastnením, sa považujú náklady na presťahovanie hnuteľného majetku, náklady na súdne poplatky spojené so zmenou sídla alebo miesta podnikania, správne poplatky a notárske poplatky.“ 

Navrhujeme doplniť uvedené ustanovenie v záujme jeho úplnosti a odstránenia možných pochybností. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	7. Stanovenie lehoty pre poskytnutie náhradnej nehnuteľnosti na bývanie (k § 8) 
7. Stanovenie lehoty pre poskytnutie náhradnej nehnuteľnosti na bývanie (k § 8) 

Súčasné znenie § 8 navrhujeme označiť ako ods. 1 a doplniť nový ods. 2 v znení: 
„(2) „Ak sa poskytuje náhrada za vyvlastnenie stavby na bývanie obstaraním bytu alebo rodinného domu kúpou alebo výstavbou, náhradu poskytne vyvlastniteľ v lehote najneskôr osemnásť mesiacov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o vyvlastnení.” 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Navrhujeme stanoviť lehotu pre poskytnutie náhradnej nehnuteľnosti určenej na bývanie. Vzhľadom na potrebu zaobstarania náhradnej nehnuteľnosti nie je možné v tejto situácii uplatniť všeobecnú lehotu 30 pracovných dní, ktorá sa má uplatňovať pre poskytovanie finančnej náhrady za vyvlastnenie. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	8. Príslušnosť okresného úradu v sídle kraja (k § 10) 
8. Príslušnosť okresného úradu v sídle kraja (k § 10) 

Navrhujeme zachovať príslušnosť stavebných úradov ako vyvlastňovacích úradov. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Podľa doterajšej právnej úpravy v stavebnom zákone vykonáva vyvlastňovacie konanie stavebný úrad. Navrhovaný zákon určuje za vyvlastňovací úrad okresný úrad v sídle kraja. Vyvlastňovacie konanie sa tak prenáša z miestnej samosprávy, ktorá ho vykonáva v rámci preneseného výkonu štátnej správy, priamo na orgán štátnej správy. Dochádza k centralizácii procesu vyvlastňovania. Vyvlastňovaný bude zaťažovaný nielen samotným vyvlastňovacím konaním, ale aj tým, že bude musieť komunikovať nie so stavebným úradom vo vlastnej alebo neďalekej obci, ale so štátnym úradom v krajskom meste. Okresný úrad v sídle kraja má byť zároveň aj odvolacím orgánom, čo tiež považujeme za problematické, aby jeden úrad bol v tej istej veci zároveň prvostupňovým, aj odvolacím orgánom. 
Zároveň je ponechaná aj možnosť uskutočňovať vyvlastňovacie konania aj iným orgánom štátnej správy, ak tak stanovuje osobitný zákon. Napr. banský úrad z dôvodu vecnej príslušnosti. Z dôvodu prehľadnosti a zvýšenia právnej istoty vlastníkov nehnuteľností navrhujeme zvážiť možnosť, aby pre všetky vyvlastňovacie konania bol príslušný výlučne stavebný úrad, nie iný orgán štátnej správy. 
 	O 	N 	Prdkladateľ zo svojej riadiacej a kontrolnej činnosti vo vzťahu k stavebným úradom, ale taktiež aj ako orgán povinný na predbežné prerokovanie nároku na náhradu škody podľa zákona č. 514/2003 Z. z., ktorý je následne povinným subjektom aj na zastupovanie štátu pred súdmi vo veci uplatnených náhrad škôd má vedomosť o tom, že obce ako stavebné úrady (v počte 2927) nie sú v súčasnosti spôsobilé vykonávať tak náročnú agendu akou je vyvlastňovacie konanie, ktorá je výkonom štátnej správy. Z tohto pohľadu predkladaeľ vidí skôr riešenie v tom, aby obce ako orgány samosprávy vykonávali pôsobnosť na úseku územného plánovania a rozhodovania ako svoju originálnu pôsobnosť (rozhodovali by o svojom územnom rozvoji), a pôsobnosť vyvlastňovacím úradov sa ponechala na okresných rúadoch v sídlach krajov ako výkon štátnej správy s tým, že obce budú vo vyvlastňovacom konaní ako dotknutý orgán chrániť svoje záujmy z hľadiska územného plánovania prostredníctvom záväzných stanovísk.  	
Verejnosť 	9. Doplnenie údajov o tretích osobách, ktorých práva budú vyvlastnením dotknuté (k § 12 ods. 2 písm. d) 
9. Doplnenie údajov o tretích osobách, ktorých práva budú vyvlastnením dotknuté (k § 12 ods. 2 písm. d) 

Navrhujeme v § 12 ods. 2 do písm. d) doplniť slová „osobné údaje tretích osôb, ak je treťou osobou právnická osoba názov alebo obchodné meno, sídlo a identifikačné číslo a údaje o zápise v obchodnom alebo inom registri; ak je treťou osobou fyzická osoba – podnikateľ obchodné meno, adresu miesta podnikania“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Podľa § 12 ods. 2 písm. d) navrhovaného zákona návrh na vyvlastnenie musí okrem iného obsahovať aj „prehľad práv tretích osôb, ktoré sa viažu k pozemku alebo ku stavbe, ktorých sa vyvlastnenie týka, s osobitným označením tých práv, u ktorých sa navrhuje zánik alebo obmedzenie súčasne s rozhodnutím o vyvlastnení“. Žiadame ustanovenie doplniť tak, aby aj u týchto osôb boli povinnou náležitosťou návrhu na vyvlastnenie aj ich osobné (resp. identifikačné) údaje analogicky, ako to je v písm. b) toho istého odseku pri osobe vyvlastňovaného. 

Dôvodom tejto požiadavky je, aby už v návrhu na vyvlastnenie boli jednoznačne a presne určení všetci účastníci vyvlastňovacieho konania, aby sa ich určením zaoberal vyvlastniteľ a nielen vyvlastňovací úrad. Dôvodom je taktiež to, aby takíto účastníci neboli (čo i len z nedbanlivosti) opomenutí vo vyvlastňovacom konaní a mali tak možnosť a príležitosť účinne obhajovať svoje práva a záujmy, najmä sa vyjadriť k podkladu rozhodnutia, a uplatniť svoje návrhy. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	10. Predĺženie lehoty na vyjadrenie vyvlastňovaného k návrhu na uzavretie zmluvy (k § 12 ods. 4 a 5) 
10. Predĺženie lehoty na vyjadrenie vyvlastňovaného k návrhu na uzavretie zmluvy (k § 12 ods. 4 a 5) 

Navrhujeme v § 12 ods. 4 písm. a) a v ods. 5 nahradiť slová „do 30 dní“ slovami „do 90 dní“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje lehotu 30 dní, v rámci ktorej by mal vlastník reagovať na písomný návrh na uzavretie zmluvy, na základe ktorej chce vyvlastniteľ dosiahnuť cieľ vyvlastnenia dohodou. Po uplynutí tejto lehoty sa má pokus o získanie práva dohodou považovať za bezvýsledný. Súčasná práva úprava obsiahnutá v stavebnom zákone dĺžku lehoty explicitne nestanovuje. Podľa dôvodovej správy „lehota 30 dní je pre potenciálneho vyvlastňovaného dostatočná na uváženie ďalších krokov“. Vzhľadom na závažnosť predmetného zásahu do práv vyvlastňovaného považujeme lehotu 30 dní za nedostatočnú a v záujme posilnenia jeho procesných práv ju navrhujeme stanoviť na 90 dní. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	11. Doplnenie náležitostí návrhu dohody pri stavbe na bývanie (k § 12) 
11. Doplnenie náležitostí návrhu dohody pri stavbe na bývanie (k § 12) 

Navrhujeme v § 12 doplniť za ods. 4 nové odseky 5 a 6 v znení: 
„(5) Ak ide o výkup stavby na bývanie, súčasťou písomného návrhu podľa ods. 4 je aj ponuka nájmu náhradného bytu v zmysle § 16 ods. 7 a § 16 ods. 8. 
(6) Ak vyvlastňovaný požiadal vyvlastniteľa o náhradu za výkup stavby na bývanie obstaraním bytu alebo rodinného domu kúpou alebo výstavbou, súčasťou písomného návrhu podľa ods. 4 je aj termín obstarania náhradného bytu alebo náhradného rodinného domu a jeho odovzdania vyvlastnenému.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Navrhujeme doplniť ďalšie dva nové odseky, ktoré upravujú náležitosti písomného návrhu na uzavretie zmluvy v situácii, ak vyvlastniteľ zasiela návrh na uzavretie zmluvy týkajúci sa stavby na bývanie. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	12. Nezavedenie fikcie doručenia (k § 12 ods. 7 a 8) 
12. Nezavedenie fikcie doručenia (k § 12 ods. 7 a 8) 

Navrhujeme v § 12 v odsekoch 7 a 8 vypustiť posledné vety. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona zavádza do právnej úpravy vyvlastňovania fikciu doručenia návrhu na uzavretie dohody. Podľa návrhu zákona „Ak si adresát nevyzdvihne písomnosť do 14 dní odo dňa uloženia, považuje sa posledný deň tejto lehoty za deň doručenia, aj keď sa adresát o uložení nedozvedel.“ Dôvodová správa k tomu uvádza: „Zavádza sa fikcia doručenia písomnej výzvy na uzavretie zmluvy v prípade, ak vlastník uvedený na liste vlastníctva nepreberá zásielky alebo sa nezdržiava v mieste určenia, a teda mu nie je možné doručiť predmetný návrh na uzavretie zmluvy, čo v doterajšej právnej úprave absentovalo a spôsobovalo aplikačné problémy.“ 

Vzhľadom na závažnosť zásahu do vlastníckych práv v podobe hroziaceho vyvlastnenia považujeme za neprimerané zavádzať fikciu doručenia na návrh dohody, ktorá by mohla vyvlastneniu predísť. Dohoda vyvlastniteľa a vyvlastňovaného by mala mať jednoznačnú prednosť pred vyvlastňovaním. Fikcia doručenia by mohla v praxi oslabovať procesné práva vyvlastňovaného. Efektivita a rýchlosť procesu vyvlastňovania by nemali byť uprednostňované pred ochranou vlastníckych práv vyvlastňovaného prostredníctvom garancie jeho procesných práv. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	13. Znalecký posudok (k § 12 ods. 9) 
13. Znalecký posudok (k § 12 ods. 9) 

Navrhujeme do textu zákona uviesť aspoň príkladmo (lepšie však taxatívne), akými spôsobmi si znalec môže zaobstarávať údaje o vyvlastňovanej stavbe alebo pozemku. Znalec je totiž v tomto prípade súkromnou osobou, ktorá koná na základe obchodnej objednávky vyvlastniteľa. Preto musí byť zrejmé, že pri zaobstarávaní a zhromažďovaní údajov môže znalec konať len v intenciách práv súkromnej osoby bez ohľadu na to, že znalecký posudok bude možno použitý ako podklad pri rozhodovacej právomoci orgánu verejnej moci. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Navrhovaný zákon v § 12 ods. 9 uvádza: „Ak vyvlastňovaný neumožní znalcovi vykonať miestnu ohliadku pozemku alebo stavby potrebnú pre vypracovanie znaleckého posudku, znalec vypracuje znalecký posudok podľa údajov, ktoré možno zaobstarať inak.“ Doplnenie spôsobu zaobstarania údajov do zákona považujeme za potrebné z dôvodu ochrany práv vyvlastňovaného pred neoprávneným zhromažďovaním a zneužívaním údajov o svojej osobe, majetkových pomeroch a pod., keďže medzi vyvlastniteľom a vyvlastňovaným ide o čisto súkromnoprávny vzťah. Sme presvedčení, že zhromažďovanie a spracovávanie údajov o majetkových pomeroch vyvlastňovaného bez jeho súhlasu je v súkromnoprávnych vzťahoch neprípustné a neústavné. 
 	O 	N 	je nad rozsah pôsobnosti predkladateľa; uvedené urpavuje zákon o znalcoch a tlmočníkoch, ktorým je znalec pri svojej činnosti viazaný 	
Verejnosť 	14. Zvýšenie informovanosti verejnosti o vyvlastňovacom konaní (k § 13 ods. 1) 
14. Zvýšenie informovanosti verejnosti o vyvlastňovacom konaní (k § 13 ods. 1) 

V § 13 navrhujeme na koniec odseku 1 vetu: „Rovnaké informácie zverejní na svojej úradnej tabuli a na svojom webovom sídle obec, v ktorej katastrálnom území sa vyvlastňovaná nehnuteľnosť nachádza.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona určuje, že „vyvlastňovací úrad je povinný informovať verejnosť na svojej úradnej tabuli a na svojom webovom sídle o začatí vyvlastňovacieho konania do siedmich dní od doručenia návrhu na vyvlastnenie a o skončení vyvlastňovacieho konania do siedmich dní od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o vyvlastnení.“ Navrhujeme, aby v záujme zvýšenia informovanosti verejnosti boli tieto informácie zverejňované aj na úradných tabuliach a webových sídlach príslušných obcí. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	15. Vylúčenie náhradného doručenia oznámenia o začatí konania vyvlastňovanému (k § 13 ods. 2) 
15. Vylúčenie náhradného doručenia oznámenia o začatí konania vyvlastňovanému (k § 13 ods. 2) 

Navrhujeme v § 13 ods. 2 doplniť druhú vetu v znení „Náhradné doručenie oznámenia o začatí konania o vyvlastnení vyvlastňovanému je vylúčené.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje, že vyvlastňovací úrad „je povinný písomne oznámiť začatie konania o vyvlastnení všetkým účastníkom konania, zúčastneným osobám a okresnému úradu, katastrálnemu odboru do siedmich dní od doručenia návrhu na vyvlastnenie“. Vzhľadom na závažnosť zásahu do práv vyvlastňovanému navrhujeme toto ustanovenie doplniť tak, aby vo vzťahu k vyvlastňovanému bolo vylúčené náhradné doručenie, teda aby sa vo vzťahu k nemu neuplatňovala fikcia doručenia, ale aby mu oznámenie muselo byť reálne doručené. Náhradné doručenie je vylúčené napr. pri začatí exekučného konania voči povinnému, ktorý je fyzickou osobou. Závažnosť zásahu do práv vyvlastňovaného nie je pri vyvlastňovaní menšia ako u povinného pri exekučnom konaní. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	16. Nakladanie s nehnuteľnosťou počas vyvlastňovacieho konania (k § 13 ods. 3) 
16. Nakladanie s nehnuteľnosťou počas vyvlastňovacieho konania (k § 13 ods. 3) 

Navrhujeme vypustiť § 13 ods. 3. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje, že „odo dňa doručenia oznámenia o začatí vyvlastňovacieho konania vlastníkovi vyvlastňovaného pozemku alebo stavby, až do dňa právoplatnosti rozhodnutia o vyvlastnení, rozhodnutia o zamietnutí návrhu na vyvlastnenie alebo rozhodnutia o zastavení konania, je vlastník povinný zdržať sa nakladania s týmto pozemkom alebo stavbou.“ Dôvodová správa argumentuje potrebou obmedziť „vyvlastňovaného v nakladaní s predmetom vyvlastnenia, a to z dôvodu, že je bežnou praxou, že vyvlastňovaný počas vyvlastňovacieho konania účelovo nakladá s pozemkom alebo stavbou ktorá je predmetom vyvlastnenia a tak neúmerne predlžuje vyvlastňovacie konanie“. 

Obmedzenie vyvlastňovaného v nakladaní s vlastnou nehnuteľnosťou považujeme za neprimeraný zásah do jeho vlastníckeho práva. Výsledkom vyvlastňovacieho konania nemusí byť rozhodnutie o vyvlastnení. Práva vyvlastniteľa by nemali byť takýmto spôsobom uprednostňované pred právami vyvlastňovaného. Právo nakladať s vlastnou vecou je jednou z podstatných náležitostí vlastníckeho práva. Kým nepríde k vyvlastneniu, nemalo by byť zo zákona automaticky obmedzované. 
 	O 	A 	úprava textu 	
Verejnosť 	17. Predĺženie lehoty na oznámenie ústneho pojednávania (k § 13 ods. 6) 
17. Predĺženie lehoty na oznámenie ústneho pojednávania (k § 13 ods. 6) 

Navrhujeme v § 13 ods. 6 nahradiť slová „najmenej 15 dní vopred“ slovami „najmenej 30 dní vopred“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Podľa návrhu zákona vyvlastňovací úrad „oznámi účastníkom konania a zúčastneným osobám termín uskutočnenia ústneho pojednávania o návrhu na vyvlastnenie písomne najmenej 15 dní vopred“. V záujme posilnenia procesných práv účastníkov konania a zúčastnených osôb navrhujeme predĺžiť ministerstvom navrhovanú lehotu 15 dní na dvojnásobok. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	18. Dôkazy pri ústnom pojednávaní (k § 13 ods. 7) 
18. Dôkazy pri ústnom pojednávaní (k § 13 ods. 7) 

Navrhujeme v § 13 ods. 7 vypustiť v prvej vete slová „a dôkazy na ich preukázanie“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona prehlbuje koncentračnú zásadu pri uplatňovaní námietok vo vyvlastňovacom konaní. Kým súčasné znenie stavebného zákona stanovuje, že „námietky proti vyvlastneniu musia účastníci konania uplatniť najneskoršie pri ústnom pojednávaní“, podľa navrhovaného znenie zákona by sa povinnosť uplatniť námietky najneskôr na ústnom pojednávaní rozšírila aj na povinnosť uplatniť v tomto termíne aj dôkazy na ich preukázanie. To síce môže zrýchliť vyvlastňovacie konanie, môže to však zároveň znamenať oslabenie procesných práv vyvlastňovaných osôb a ďalších účastníkov konania a zúčastnených osôb. V praxi sa totiž môžu vyskytnúť situácie, v rámci ktorých účastník konania (alebo zúčastnená konania) bude schopný na ústnom pojednávaní sformulovať námietku, nebude však priamo na mieste schopný predložiť dôkaz na jej preukázanie. Preto navrhujeme prevziať doterajšiu právnu úpravu. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	19. Námietky z územného konania (k § 13 ods. 7) 
19. Námietky z územného konania (k § 13 ods. 7) 

Navrhujeme v § 13 ods. 7 vypustiť v druhej vete slová „a na námietky, ktoré boli v územnom konaní zamietnuté alebo ktoré mohol účastník uplatniť v územnom konaní“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona preberá doterajšiu právnu úpravu, podľa ktorej sa vo vyvlastňovacom konaní neprihliada na námietky, ktoré boli zamietnuté v územnom konaní, alebo ktoré mohli byť uplatnené v územnom konaní. Takáto úprava oslabuje procesné práva účastníkov konania. Vyvlastňovacie konanie je samostatné konanie, ktoré sa vedie iným spôsobom ako územné konanie, a preto by vyvlastňovaný nemal byť „trestaný“ za to, že nejakú námietku neuplatnil v územnom konaní, alebo že v územnom konaní s ňou neuspel, ale mal by mať právo uplatniť vo vyvlastňovacom konaní všetky dostupné prostriedky na obranu svojho vlastníckeho práva. 
 	O 	N 	Územné konanie a vyvlastňovacie konanie sú samostatnými konaniami, každé z týchto konaní, t. j. tak územné konanie ako aj vyvlastňovacie konanie sleduje iný cieľ a sú aj rozdielne právne účinky rozhodnutí v nich vydaných. Je dôležité si uvedomiť, že územné konanie je v čase vyvlastňovacieho konania už právoplatne ukončené, a teda nie je dôvodné okrem vyššie uvedeného, aj z hľadiska právnej istoty účastníkov územného konania zaoberať sa námietkami právoplatne ukončeného územného konania (a to bez ohľadu na to, či tieto boli predmetom územného konania).  	
Verejnosť 	20. Nárok na úhradu nákladov konania pri zamietnutí návrhu (k § 13 ods. 9) 
20. Nárok na úhradu nákladov konania pri zamietnutí návrhu (k § 13 ods. 9) 

Navrhujeme v § 13 v ods. 9 doplniť na koniec odseku vetu v znení „Vyvlastňovaný, ďalší účastník konania a zúčastnená osoba majú voči vyvlastniteľovi v prípade zamietnutia návrhu na vyvlastnenie nárok na náhradu účelne vynaložených nákladov, ktoré im vznikli v súvislosti s vyvlastňovacím konaním.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona predpokladá, že vyvlastňovaný bude mať pri zamietnutí návrhu na vyvlastnenie úradom voči vyvlastniteľovi nárok na náhradu škody, ktorá mu vznikla vyvlastňovacím konaním alebo v jeho dôsledku. Navrhujeme rozšíriť tento nárok aj na ďalších účastníkov konania a zúčastnené osoby a na všetky účelne vynaložené náklady, ktoré im vznikli v súvislosti s uplatňovaním ich práv vo vyvlastňovacom konaní. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	21. Predĺženie lehoty na rozhodnutie (k § 14 ods. 5) 
21. Predĺženie lehoty na rozhodnutie (k § 14 ods. 5) 

Navrhujeme v § 14 ods. 5 nahradiť slová „do 90 dní“ slovami „do 180 dní“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Vzhľadom na nami navrhované posilnenie procesných práv vyvlastňovaného navrhujeme predĺženie celkovej doby rozhodnutia z ministerstvom navrhovaných 90 dní na 180 dní. Rýchlosť konania by nemala mať prednosť pred vytvorením dostatočných podmienok pre účinnú obhajobu vlastníckych práv vyvlastňovaného. 
 	O 	A 	úprava lehôt podľa správneho poriadku 	
Verejnosť 	22. Vylúčenie náhradného doručenia rozhodnutia vyvlastňovanému (k § 14 ods. 6) 
22. Vylúčenie náhradného doručenia rozhodnutia vyvlastňovanému (k § 14 ods. 6) 

Navrhujeme v § 14 ods. 6 doplniť druhú vetu v znení „Náhradné doručenie rozhodnutia o vyvlastnení vyvlastňovanému je vylúčené.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje, že rozhodnutie o vyvlastnení sa účastníkom konania oznamuje vždy doručením jeho písomného vyhotovenia, a vylučuje jeho oznámenie ústnym vyhlásením. Vzhľadom na závažnosť zásahu do práv vyvlastňovanému navrhujeme toto ustanovenie doplniť tak, aby vo vzťahu k nemu bolo vylúčené aj náhradné doručenie, teda aby sa vo vzťahu k nemu neuplatňovala fikcia doručenia, ale aby mu rozhodnutie muselo byť reálne doručené. Náhradné doručenie je vylúčené napr. pri začatí exekučného konania voči povinnému, ktorý je fyzickou osobou. 

 	O 	A 	 	
Verejnosť 	23. Odvolací orgán (k § 15) 
23. Odvolací orgán (k § 15) 

Navrhujeme zmeniť odvolací orgán z okresného úradu v sídle kraja na Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje ako odvolací orgán okresný úrad v sídle kraja. Ten je však podľa návrhu zákona zároveň vyvlastňovacím orgánom. Vzhľadom na závažnosť zásahu do vlastníckeho práva považujeme za nevhodné, aby o odvolaniach rozhodoval ten istý orgán, ktorý vydal prvostupňové rozhodnutie, hoci aj prostredníctvom iného odboru. V prípade, že nedôjde k zmene prvostupňového orgánu z navrhovaných okresných úradov v sídle kraja na stavebné úrady (obce), navrhujeme, aby odvolacím orgánom bolo ministerstvo. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	24. Dôsledky vyvlastnenia na bývanie (k § 16) 
24. Dôsledky vyvlastnenia na bývanie (k § 16) 

V § 16 ods. 6 navrhovaného zákona sa uvádza, že: „Odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o vyvlastnení môže prenajímateľ vypovedať nájom bytu, ak ďalšie užívanie bytu nájomcom bráni účelu vyvlastnenia; to sa primerane vzťahuje aj na vypovedanie práva užívať byt...“ v rodinnom dome alebo v bytovom dome. Z návrhu vyplýva, že v tomto prípade ide o právo užívať byt v rodinnom dome alebo v bytovom dome, ktoré vyplývalo účastníkovi konania pred právoplatnosťou rozhodnutia o vyvlastnení z iného právneho vzťahu ako z nájmu, najmä z vlastníckeho práva, práva zodpovedajúceho vecnému bremenu alebo zo zmluvy o výpožičke. 

V nasledujúcich odsekoch sa legislatívnou konštrukciou stáva účastník, ktorý bol pred právoplatnosťou rozhodnutia o vyvlastnení vlastníkom svojho rodinného domu – zrazu nájomcom. Následne sa bez akéhokoľvek vysvetlenia používa pojem „prenajímateľ“, ktorý môže takémuto účastníkovi „vypovedať nájom“. 

V ďalšom odseku sa v tejto konštrukcii pokračuje tým, že takýto nájomca má právo na náhradný byt, ktorý je veľkosťou obytnej plochy, vybavením, umiestnením a výškou nájomného primeraný bytu, ktorého nájom skončí na základe výpovede, a to s prihliadnutím na životné a pracovné potreby nájomcu a členov jeho domácnosti. 

Uvedenú konštrukciu podporuje aj ods. 7, podľa ktorého sa právo na náhradný byt (ktorý je veľkosťou obytnej plochy, vybavením, umiestnením a výškou nájomného primeraný bytu, a to s prihliadnutím na životné a pracovné potreby nájomcu a členov jeho domácnosti) priznáva aj účastníkovi, ktorý bol pred právoplatnosťou vyvlastňovacieho rozhodnutia vlastníkom napr. rodinného domu, v ktorom so svojou rodinou býval. 

Spomenuté odseky budú spôsobovať aplikačné problémy, dajú priestor rôznorodým výkladom a významne zvýšia právnu neistotu vyvlastňovaných občanov a členov ich domácností v prípade vyvlastňovania majetku majiteľov rodinných domov. 

V uvedených odsekoch došlo k znepokojujúcemu zmiešaniu dvoch odlišných situácií, ktorých právny režim je úplne odlišný. Na jednej strane je to úprava práv nájomcov vo vyvlastnených stavbách. Na druhej strane je to úprava práv majiteľov vyvlastňovaných rodinných domov. V prípade druhej možnosti nie je z navrhovaného zákona zrejmé, akým právnym spôsobom a s akými všetkými účinkami sa po právoplatnosti rozhodnutia o vyvlastnení stanú z bývalého majiteľa rodinného domu a členov jeho domácnosti nájomcovia, kto bude prenajímateľ a ani to, akým právnym režimom sa budú riadiť ich vzájomné vzťahy, ako budú určené parametre nájomného vzťahu (nájomné a pod.). 

Nemožno súhlasiť s tým, aby sa v prípade, že vyvlastneným je bývalý majiteľ rodinného domu (v ktorom býva), pri naplňovaní práva na náhradný byt prihliadalo na životné a pracovné potreby vyvlastneného a členov jeho domácnosti v negatívnom zmysle, t.j. aby vyvlastniteľ mal priestor na špekulácie nad primeranosťou veľkosti obytnej plochy, vybavenia a umiestnenia v prípade, ak sa bude domnievať, že rodinný dom je veľkosťou obytnej plochy, vybavením a umiestnením nadmerný a neprimeraný podľa vyvlastniteľových predstav o primeranosti obytnej plochy, vybavenia a umiestnenia. 

Nemožno s tým súhlasiť z dôvodu, že v trhovo orientovanom hospodárstve (viď čl. 55 Ústavy SR) si každý môže zaobstarať (t.j. zakúpiť, zhotoviť, zdediť a pod.) rodinný dom takej veľkosti, vybavenia a v takej lokalite, akú si môže dovoliť, bez ohľadu na predstavy kohokoľvek iného o primeranosti či neprimeranosti. 

V predloženom návrhu sa síce spomína právo na náhradný byt, avšak nikde v návrhu nie je stanovené, voči komu toto právo smeruje, čo je nedostatkom návrhu zákona. Je to dôležité z hľadiska doterajšej praxe, kedy dochádzalo k vyvlastneniu užívaných rodinných domov a potom k ich asanácii a navrhovateľ vyvlastnenia nebol viazaný povinnosťou podieľať sa na poskytovaní náhradného bytu, čomu sa v paragrafovom znení vyhýba aj predložený návrh zákona. 

Preto je nevyhnutné a žiadame, aby bolo v texte navrhovaného zákona explicitne uvedené, že z uvedených práv je povinný vyvlastniteľ, aby vyvlastniteľ vedel o povinnosti zabezpečenia náhradného a primeraného bytu vyvlastňovanému a neprenášal ich prípadne na obec, alebo dokonca na vyvlastňovaného. Je dôležité, aby si investor a budúci vyvlastniteľ zvážil umiestnenie svojej investičnej aktivity aj z hľadiska týchto dôsledkov a ich nákladov. 

Vzhľadom na možnosť nejednoznačného výkladu žiadame legislatívno-technicky upraviť § 16 tak, aby boli oddelené do samostatných celkov úpravy dôsledkov vyvlastnenia 1) v prípade nájmu bytu v rodinnom alebo bytovom dome a 2) v prípade užívania bytu v rodinnom dome alebo v bytovom dome, ktoré vyplývalo účastníkovi konania pred právoplatnosťou rozhodnutia o vyvlastnení z iného právneho vzťahu ako z nájmu, najmä z vlastníckeho práva, práva zodpovedajúceho vecnému bremenu alebo zo zmluvy o výpožičke. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	25. Poskytovanie nájmu náhradného bytu aj pri vyvlastnení na účel výstavby a správy pozemných komunikácií (k § 16 ods. 9) 
25. Poskytovanie nájmu náhradného bytu aj pri vyvlastnení na účel výstavby a správy pozemných komunikácií (k § 16 ods. 9) 

Navrhujeme v § 16 vypustiť ods. 9. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona ustanovuje, že pri vyvlastnení na účel výstavby a správy pozemných komunikácií sa vylučuje poskytnutie nájmu náhradného bytu. Táto výnimka nie je v dôvodovej správe nijako vysvetlená a neexistuje na ňu podľa nášho názoru žiadny vecný dôvod. Preto ju navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. 
 	O 	N 	Z aplikačnej praxe vyvstala osobitným spôsobom riešiť poskytovanie náhrd v prípade vyvlastňovania pre účely výstavby a správy pozemných komunikácií 	
Verejnosť 	26. Skrátenie lehôt na začatie užívania vyvlastnenej nehnuteľnosti (k § 18 ods. 2) 
26. Skrátenie lehôt na začatie užívania vyvlastnenej nehnuteľnosti (k § 18 ods. 2) 

Navrhujeme v § 18 ods. 2 nahradiť slová „dlhšia ako päť rokov“ slovami „dlhšia ako tri roky“ a slová „dlhšia ako desať rokov“ slovami „dlhšia ako šesť rokov“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje, že vyvlastnený pozemok alebo stavba sa musia začať využívať na stanovený účel v lehote, ktorú určí súd. Táto lehota nesmie byť dlhšia ako päť rokov od vyvlastnenia a desať rokov pri líniových stavbách. Ak sa v týchto lehotách nezačne s využívaním vyvlastnenej nehnuteľnosti na stanovený účel, je to dôvod na zrušenie vyvlastnenia podľa § 19. Uvedené lehoty považujeme za neopodstatnene dlhé z hľadiska závažnosti do zásahu vlastníckych práv vyvlastňovaného. Navrhujeme ich preto skrátiť na tri a šesť rokov. 
 	O 	A 	úrava textu na 5 rokov 	
Verejnosť 	27. Predĺženie lehoty na podanie žiadosti o zrušenie vyvlastnenia (k § 19 ods. 3) 
27. Predĺženie lehoty na podanie žiadosti o zrušenie vyvlastnenia (k § 19 ods. 3) 

Navrhujeme v § 19 v ods. 3 nahradiť slová „do dvoch rokov“ slovami „do desať rokov“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje, že ak vyvlastniteľ v súdom stanovenej lehote nezačne užívať vyvlastnenú nehnuteľnosť na stanovený účel, vyvlastňovací úrad zruší na návrh vyvlastneného rozhodnutie o vyvlastnení. Vyvlastnený má mať na podanie žiadosti o zrušenie vyvlastnenia stanovenú dvojročnú lehotu. Ide však o situáciu, keď na vyvlastnenie neexistoval reálny dôvod, preto by lehota na podanie žiadosti o zrušenie vyvlastnenia buď nemala byť obmedzená vôbec, alebo by mala byť stanovená dlhšie, napr. na desať rokov. 
 	O 	A 	úpravou textu na 5 rokov 	
Verejnosť 	28. Nárok na úhradu nákladov konania pri zrušení vyvlastnenia (k § 19 ods. 6) 
28. Nárok na úhradu nákladov konania pri zrušení vyvlastnenia (k § 19 ods. 6) 

Navrhujeme v § 19 v ods. 6 doplniť na koniec prvej vety slová „a na náhradu účelne vynaložených nákladov, ktoré mu vznikli v súvislosti s konaním o zrušení vyvlastnenia.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona predpokladá, že v prípade zrušenia rozhodnutia o vyvlastnení má vyvlastniteľ nárok na vrátenie náhrady za vyvlastnenie a vyvlastňovaný nárok na náhradu vzniknutej škody. Keďže však zodpovednosť za celé vyvlastňovacie konanie a následné neopodstatnené vyvlastnenie leží na vyvlastniteľovi navrhujeme nárok vyvlastneného rozšíriť aj o účelne vynaložené náklady na konanie o zrušení vyvlastnenia. 

Všetky pripomienky majú charakter zásadnej pripomienky. V prípade, že ministerstvo nevyhovie hromadnej pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti. 

Richard Drutarovský, Pod Kalváriou 44, 080 01 Prešov, richdru @ gmail.com 
Ondrej Dostál, Beskydská 8, 811 05 Bratislava, ondrejdostal @ oks.sk 
Eva Kováčechová, advokátka spolupracujúca s VIA IURIS, Komenského 21, 974 01 Banská Bystrica, kovacechova @ kovacechova.sk 
Richard Ďurana, Hodálova 4, 841 04 Bratislava, richard.durana @ iness.sk 
Juraj Petrovič, Hrdličkova 32, 831 01 Bratislava, oks @ oks.sk 
Peter Gonda, Tupého 51B, 83101 Bratislava, conservative @ institute.sk 
Juraj Smatana, Nábrežná 999/13, 017 01 Považská Bystrica 
Renata Minova, Hestia,o.z., Dobsinskeho 30, 811 05 Bratislava 
Vladimír Špánik, Hlavná 343, 951 06 Vinodol, spanikv @ zomos.sk 
 	O 	A 	 	
DÚ 	Pripomienka k Čl. I § 5 návrhu zákona 
V Čl. I § 5 návrhu zákona navrhujeme v poznámke pod čiarou k odkazu 3 za slová „§ 31 ods. 1 zákona č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ doplniť slová „v znení neskorších predpisov“. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú pripomienku v súlade s prílohou č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky bod 48.  	O 	A 	 	
DÚ 	Pripomienka k úvodnej vete Čl. IV návrhu zákona 
V Čl. IV návrhu zákona v úvodnej vete pri uvedení úplného názvu zákona č. 513/2009 Z. z. o dráhach a o zmene a doplnení niektorých zákonov navrhujeme doplniť skrátenú citáciu zákona č. 352/2013 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, zákona č. 402/2013 Z. z. o Úrade pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb a Dopravnom úrade a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákona č. 432/2013 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 513/2009 Z. z. o dráhach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony a zákona č. 152/2014 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 435/2000 Z. z. o námornej plavbe v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú pripomienku v súlade s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky bod 27. 
 	O 	A 	 	
ŽSK 	K §4 
V §4, poslednom odseku navrhujeme vypustiť z druhej vety slovné spojenie „ záväznou časťou“. 

Odôvodnenie: 
V zmysle pripravovaného návrhu stavebného zákona nie je územnoplánovacie dokumentácie delená na smernú a záväznú časť. 
 	O 	A 	 	
ŽSK 	K § 6 ods.1 
Nesúhlasíme s navrhovaným znením, nakoľko návrh zákona o vyvlastňovaní neumožňuje majetkové vyrovnanie za vyvlastnený pozemok poskytnutím náhradného pozemku (ako je tomu podľa súčasne platnej právnej úpravy). 
 	O 	A 	 	
Vych.Distr.,a.s. 	čl. V 
Navrhujeme doplniť nový článok V ktorý znie (zároveň doterajší článok V sa označuje ako článok VI): 

Čl. V. 
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 391/2012 Z. z., zákona č. 352/2013 Z. z. , zákona č. 382/2013 Z. z., zákona č. 102/2014 Z. z., sa mení takto: 

V § 11 ods. 1 písm. f) sa vypúšťajú slová „mimo zastavaného územia“. 
Ruší sa odkaz 24). 

Odôvodnenie 

Navrhované znenie vyvlastňovacieho zákona neráta s možnosťou vyvlastnenia práv zodpovedajúcich vecnému bremenu pre účely zriaďovania elektroenergetických stavieb, vrátane vedení distribučnej sústavy. Keďže platné znenie zákona o energetike upravuje možnosť zákonného obmedzenia vlastníckeho práva vo verejnom záujme k pozemkom v extraviláne obcí a miest v súvislosti so zriaďovaním stavieb elektroenergetických zariadení a elektrických vedení, navrhujeme zmenu zákona o energetike spôsobom umožňujúcim zriaďovanie takýchto stavieb vo verejnom záujme (na ich ochranu, zabránenie ich porúch alebo havárií, alebo na zmiernenie dôsledkov porúch alebo havárií na ochranu života, zdravia a majetku osôb) aj na pozemkoch nachádzajúcich sa v intraviláne obcí a miest. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec nvárhu zákona a mimo pôsobnosti predkladateľa  	
ZMOS 	K materiálu ako celku 
Považujeme za dôležité, aby vyvlastňovateľ v konaní preukázal nevyhnutnosť vyvlastnenia preložením variantných riešení a ich detailným zhodnotením jednotlivých variant a odôvodnením vybranej varianty. V prípadoch, kde neexistuje alternatívne riešenie, považujeme za minimálny štandard aby vyvlastňovateľ dostatočne podrobne opísal dôvody vylučujúce alternatívy.  	Z 	A 	 	
ZMOS 	K § 3, Cieľ vyvlastnenia 
Navrhujeme slovo „potrebné“ nahradiť slovom „nevyhnutné“ a na konci vety vkložiť slová „a tento záujem nie je možné vzhľadom k nákladom na vyvlastnenie, nákladom jednotlivých variant riešení a vzhľadom na rozsah zásahu do iných súkromných alebo verejných práv naplniť inak“. 

Odôvodnenie : 
Pokladáme za nevyhnutné už v cieli vyvlastňovania exaktnejšie špecifikovať kedy je možné naplniť cieľ vyvlastnenia. 

 	Z 	A 	úpravou textu v časti týkajcej sa preukazovania bezvýslednosti pokusu o dohodu  	
ZMOS 	K § 4, Podmienky vyvlastnenia, ods. (7) – posledný odsek  
Upozorňujeme na technickú chybu, kedy pod číslom „7“ sú označené posledné dva odseky. Je potrebné číslovanie posledného odseku opraviť na číslo „8“. 	O 	A 	 	
ZMOS 	K § 4, Podmienky vyvlastnenia, ods. (7) – posledný odsek  
V § 4 ods. (7) – (po úprave na základe našej pripomienky ods. (8)) , žiadame upraviť text druhej vety nasledovne: „Ak účel, na ktorý sa vyvlastňuje, nevyžaduje vydanie územného rozhodnutia, skúma vyvlastňovací úrad súlad so záväzným stanoviskom obce vo vyvlastňovacom konaní.“ 

Odôvodnenie: 
Zásadne nesúhlasíme s dikciou, aby bol posudzovaný súlad len s územnoplánovacou informáciou. V takomto prípade navrhujeme, aby dotknutá obec, v ktorej katastrálnom území sa uvedené vyvlastňovacie konanie koná, vydala záväzné stanovisko pre vyvlastňovací orgán, ktorým sa vyjadrí jednak k súladu navrhovanej činnosti a vyvlastňovacieho konania s platnou ÚPD obce alebo k súladu s ostatnými rozvojovými aktivitami obce na zámer alebo účel, pre ktorý sa nebude vydávať územné rozhodnutie. V prípade , že obec nemá ÚPD, bude takéto stanovisko vždy nevyhnutné. To znamená, že pre akýkoľvek zámer alebo účel, teda aj taký, pre ktorý sa vydáva územné rozhodnutie. 
 	Z 	A 	 	
ZMOS 	všeobecná pripomienka 
Zásadne nesúhlasíme s vyvlastňovaním pre účely podľa zákona 44/1988 Zb. o ochrane a využití nerastného bohatstva (banský zákon) v znení neskorších predpisov, § 19 a § 41a zákona Slovenskej národnej rady č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov. Nesúhlasíme aby to bolo uvedené aj v predkladacej správe (banské stavby a dobývacie priestory a pod.), nakoľko tieto zámery a účely nie sú v zásade vo verejnom záujme. Ak sa má zaviesť uvedený inštitút vyvlastňovania do práva SR, tak v súlade s vyššími právnymi normami len striktne vo verejnom záujme a neumožniť vyhlásiť účel verejného záujmu aj pre záujmy iné. To sa týka aj ostatných cit. predpisov pod čiarou, navrhujeme presne určiť zámery, účely a dôvody, ktoré sú vo verejnom záujme podľa platnej legislatívy.  	Z 	N 	ZMOS od pripomienky na rozporovom konaní dňa 19.11.2014 odstúpil (záznam z rozporového konania)  	
ZMOS 	K §12 Začatie vyvlastňovacieho konania, ods. (2) písm. f) 
Žiadame doplniť: presné a podrobné vymedzenie účelu, na ktorý sa vyvlastnenie vo verejnom záujme navrhuje a presné odôvodnenie návrhu a verejného záujmu vrátane ekonomického sociálneho a environmentálneho prínosu. 
Odôvodnenie: 
Pripomienka má za cieľ úplne pokryť podklady pre komplexné posúdenie zásahu vyvlastnenia do existujúcich vlastníckych práv a iných verejných záujmov. 
 	Z 	N 	ZMOS od pripomienky na rozporovom konaní dňa 19.11.2014 odstúpil (záznam z rozporového konania) 	
ZMOS 	K §12 Začatie vyvlastňovacieho konania, ods. (3) 
Žiadame, aby vyvlastniteľ doložil: stanovisko, alebo záväzné stanovisko dotknutej obce tak, ako je to uvedené vyššie. Ďalej doložil súlad , alebo účelu s platnou ÚPD dotknutej obce a súlad s verejným záujmom obce. 

Odôvodnenie: 
Pripomienka nadväzuje na zásadnú pripomienku vzťahujúcu sa k preukazovaniu súladu s územným plánom obce. 
 	Z 	A 	 	
ZMOS 	K § 13 Priebeh konania 
V konaní chýba priestor verejného prerokovania takéhoto konania vo verejnom záujme. Žiadame doplniť do procesnej časti zákona. 
Odôvodnenie: 
Rozsah vyvlastňovania, či verejný záujem, ktorý sa má dosiahnuť, môže mať taký zásadný vplyv, že by mala byť možnosť kedykoľvek, a vo vymedzených situáciách obligatórne nariadiť verejné prerokovanie návrhu na vyvlastnenie. 

 	Z 	N 	ZMOS od pripomienky na rozporovom konaní dňa 19.11.2014 odstúpil (záznam z rozporového konania) 	
ZMOS 	K § 13 Priebeh konania, ods. 1 
Žiadame, aby v informácii o začiatku vyvlastňovacieho konania boli uvedení aj vlastníci pozemkov v rozsahu akým zverejňuje informácie o vlastníkoch kataster, spolu s informáciou o nadobúdacom titule, dátumom nadobudnutia a informáciou o pôvodnom vlastníkovi v rozsahu, v akom boli informácie zverejnené v čase, keď bol vlastníkom. Taktiež žiadame, aby bola informácia o začiatku a konci vyvlastňovacieho konania obligatórne zverejnená aj v mieste a spôsobom obvyklým, najmä prostredníctvom oznamu umiestnenom na stavbe alebo na pozemku, úradnej tabule obce v ktorej katastri sa nachádza vyvlastňovaný pozemok alebo stavba, miestnym rozhlasom, lokálnym periodikom, či iným vhodným spôsobom. 
Odôvodnenie: 
Informácia o začatí vyvlastňovacieho konania musí obsahovať také informácie, aby aj osoby, ktoré nemusia poznať presné parcelné čísla okolitých nehnuteľností a mohli by byť účastníkmi konania vedeli identifikovať konanie prostredníctvom identifikácie im známeho vlastníka. Taktiež sa navrhuje úprava v záujme predchádzania, resp. sťaženia machinácii s nehnuteľnosťami v období pred oficiálnym vyvlastňovaním. Účelom právnej úpravy má byť určiť také podmienky informovania verejnosti, aby námietka nedostatočného informovania nebola predmetom pochybností o zákonnosti a spravodlivosti konania, resp. aby bolo možné identifikovať podozrivé prevody nehnuteľností pred začiatkom rozosielania návrhov na uzavretie zmlúv o prevode vlastníctva. 
 	Z 	N 	ZMOS od pripomienky na rozporovom konaní dňa 19.11.2014 odstúpil (záznam z rozporového konania) 	
ZMOS 	K §13 Priebeh konania, ods. 2 
Žiadame doplniť povinnosť úradu doručiť všetkým účastníkom konania kópiu návrhu, a kópie dokumentov, ktoré sú súčasťou návrhu. Zároveň žiadame, aby bola ustanovená lehota nie kratšia ako 60 dní s možnosťou predĺžiť na základe žiadosti účastníka o ďalších 30 dní pre účastníkov konania na zaslanie písomných námietok k návrhu, a podkladom. Až po doručení vyjadrení účastníkov konania, alebo márnom uplynutí tejto lehoty je možné nariadiť ústne pojednávanie. 

Odôvodnenie: 
Podľa návrhu je v zásade možné realizovať ústne pojednávanie do 15 dní od doručenia návrhu, za predpokladu zverejnenia informácie v deň doručenia návrhu a zároveň oznámiť účastníkom termín uskutočnenia ústneho pojednávania. Úrad pritom nie je povinný informovať účastníkov konania o obsahu návrhu. Tento časový rámec v žiadnom prípade nepredstavuje dostatočný časový priestor na oboznámenie sa s návrhmi, zaobstaraním prípadných dôkazov spochybňujúcich tvrdenia vyvlastňovateľa, obstarať osobu spôsobilú na zastupovanie, či iné opatrenia v záujme ochrany práv účastníkov konania. Z návrhu je zrejmé, že obligatórne má účastník konania jedinú možnosť na uplatnenie námietok k návrhu, a to na ústnom pojednávaní, teda v momente, keď sa o obsahu návrhu dozvie. Nakoľko takýto postup nezodpovedá vážnosti zásahu do základného práva, je nevyhnutné prostredníctvom kogentných ustanovení špecifikovať procesné etapy s dostatočným priestorom pre vyvlastňovaných na obhajobu ich základného práva. Medzi najčastejšie námietky môže patriť to, že vyvlastňovaný vie identifikovať alternatívu, ktorú vyvlastňovateľ nezohľadnil, neobjektívne analyzoval vplyvy jednotlivých variant, čím môže dôjsť k tomu, že sa kumulatívne nenaplnia základné podmienky pre vyvlastnenie dané Ústavou SR. 
 	Z 	ČA 	Akceptované v časti týkajúcej sa informovania verejnosti o začiatku vyvl. konania 	
KSK 	Čl. I § 6 ods. 1 
Čl. I § 6 ods. 1, vyvlastňovanému patrí za vyvlastnenie náhrada, ktorá sa poskytuje v peniazoch. 

Pripomienky: 
- Návrh zákona o vyvlastňovaní neumožňuje majetkové vyrovnanie za vyvlastnený pozemok poskytnutím náhradného pozemku (ako je tomu podľa súčasne platnej právnej úpravy). 
- Neobsahuje možnosť riešiť bývanie pre marginalizované skupiny obyvateľstva prednostne na pozemkoch SPF (nie na súkromných pozemkoch, navyše bez možnosti získania náhradného pozemku). 

Odôvodnenie: 
Špecifikom Košického kraja, ktoré výrazne ovplyvňuje prírastky obyvateľstva, je vysoký podiel obyvateľov Rómskej národnosti (v r. 2001 bol 3,9 %; v priebehu 10 rokov stúpol o 0,7 %). Nutnosť koncepčne riešiť bývanie a zásobovanie pitnou vodou. 
Košický kraj 36 467 obyv. 
róm. národnosti 4,6 % 
SR 105 738 2,0 % 
(zdroj: ŠÚ SR, 2011) 
 	Z 	A 	 	
Magistrát hlavného mesta SR 	§ 6 ods. 2 
Za slová „nie starším ako jeden rok“ navrhujeme doplniť slová „ku dňu podania návrhu“. 

Odôvodnenie: 
Doplnenie ustanovenia považujeme za potrebné z dôvodu, aby sa odstránili prípadné rozpory v aplikačnej praxi týkajúce sa časového hľadiska v nadväznosti na vypracovanie znaleckého posudku a možnosti jeho použitia v konaní. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné 	
Magistrát hlavného mesta SR 	§ 12 ods. 7 
Navrhujeme spôsob doručovania zosúladiť vo vzťahu k zákonu o správnom konaní. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 12 ods. 6 návrhu zákona: „Písomný návrh na uzavretie zmluvy sa doručuje do vlastných rúk vlastníkovi pozemku alebo stavby alebo osobe, ktorá sa preukáže jeho splnomocnením na preberanie zásielok (ďalej len „adresát“), a to prostredníctvom poštového podniku ako doporučená zásielka s doručenkou a poznámkou do vlastných rúk.“ 

Odsek 7 návrhu zákona upravuje mechanizmus a pravidlá doručovania zásielky do vlastných rúk, pričom vymedzuje iba jeden pokus o doručenie zásielky v mieste doručenia pred jej uložením na pošte. 

Takýto spôsob doručenia doporučenej zásielky do vlastných rúk je v rozpore s ustanovením § 24 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov, a je aj v rozpore s Poštovým poriadkom – správny poriadok na účely zákonného doručenia vymedzuje dva pokusy o doručenie zásielky v mieste doručenia predtým, ako je zásielka uložená na pošte a adresát je o tom upovedomený. 

Predmet a účel vyvlastňovacieho konania a jeho dôsledky sú predovšetkým pre vyvlastňovaného, ktorý je adresátom zásielok doručovaných do vlastných rúk, zásadné - nie je preto zrejmé, z akých dôvodov zákonodarca ustanovil pre doručovanie vo vyvlastňovacom konaní iné (benevolentnejšie) podmienky ako je to v iných typoch konaní uskutočňovaných podľa súvisiacich právnych predpisov (konania podľa stavebného zákona). 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné ; ide o doručovanie písomností pred podaním návrhu na vyvlastnenie, čo ešte nie je konanie podľa správneho poriadku  	
Magistrát hlavného mesta SR 	§ 13 ods. 2 
Navrhujeme, aby sa lehota na vydanie oznámenia o začatí vyvlastňovacieho konania viazala na okamih, kedy je návrh kompletný, a nie na okamih začatia konania, t.j. podania návrhu, nakoľko prax preukázala, že vo väčšine prípadov nie sú podané návrhy kvalifikované a je ich potrebné v súčinnosti s navrhovateľom kompletizovať. 
Zároveň v § 14 ods. 5 navrhujeme lehotu na vydanie rozhodnutia o vyvlastnení počítať od vydania oznámenia o začatí konania. 

Odôvodnenie: 
Pre riadne pokračovanie v konaní je pre vyvlastňovací orgán podstatný okamih, keď má podaný návrh všetky požadované náležitosti a obsahuje všetky požadované prílohy. Zároveň z procesného hľadiska platí, že správny orgán je povinný oznámiť začatie konania až po tom, ako je návrh na začatie konania skompletizovaný. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; úprava reflektuje správny poriadok  	
Magistrát hlavného mesta SR 	§ 14 ods. 7 
V nadväznosti na ustanovenie § 13 ods. 3 návrhu zákona navrhujeme do ustanovenia doplniť aj rozhodnutie o zastavení konania, ktoré bude vyvlastňovací úrad tiež povinný v stanovenej lehote doručiť katastrálnemu odboru. 
 	O 	A 	 	
Magistrát hlavného mesta SR 	§ 15 
V nadväznosti na zákonom požadovaný obsah poučenia o opravnom prostriedku navrhujeme do ustanovenia doplniť údaj o lehote na podanie opravného prostriedku. 
Z návrhu zákona nie je zrejmé, ktorý správny orgán bude odvolacím orgánom voči prvostupňovým rozhodnutiam o vyvlastnení. 

Odôvodnenie: 
Zákonodarca upravuje podmienky preskúmania rozhodnutia o vyvlastnení samostatným ustanovením. 
Podľa ustanovenia § 47 ods. 3 zákona o správnom konaní: „Poučenie o odvolaní (rozklade) obsahuje údaj, či je rozhodnutie konečné alebo či sa možno proti nemu odvolať (podať rozklad), v akej lehote, na ktorý orgán a kde možno odvolanie podať. Poučenie obsahuje aj údaj, či rozhodnutie možno preskúmať súdom.“ 
 	O 	N 	Navrhované znenie je dostatočné; uvedené upravuje správny poriadok, na ktorý návrh zákona odkazuje  	
Magistrát hlavného mesta SR 	Navrhovaná účinnosť zákona 1. júla 2015 
Účinnosť navrhovaného zákona musí logicky kopírovať účinnosť nového návrhu stavebného zákona, keďže oba návrhy zákonov sú vzájomne prepojené. 

Odôvodnenie: 
V pripomienkach k návrhu nového stavebného zákona sme navrhovali posunúť účinnosť navrhovaného nového stavebného zákona na 1. január 2016, nakoľko nový stavebný zákon zakotvuje úplne novú koncepciu povoľovacieho procesu, zavádza nové inštitúty – bude potrebné, aby boli odborní pracovníci na stavebných úradoch, ale aj ostatných správnych orgánoch vyškolení a dostatočne odborne pripravení na aplikáciu tohto zákona. 
Ak by bola táto pripomienka akceptovaná, mala by sa dotknúť predpokladanej účinnosti aj návrhu zákona o vyvlastňovaní. 
 	O 	A 	 	
ÚMS 	Pripomienky za Úniu miest Slovenska k Návrhu zákona o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o zmene niektorých zákonov 

1. k § 5 
Žiadame uvedenie všetkých účelov vyvlastňovania priamo v návrhu tohto zákona – žiadame zachovanie princípov doterajšej právnej úpravy, t.j. aby boli taxatívne vymenované všetky prípustné účely vyvlastnenia priamo v texte navrhovaného zákona. Legislatíva by mala poskytovať vlastníkom nehnuteľností právnu istotu. 
Zásadná pripomienka ! 
Odôvodnenie: 
Vyvlastnenie je výnimočný a vážny zásah do ústavou chráneného vlastníckeho práva, ktoré sa podľa listiny základných ľudských práv považuje za základné ľudské právo. V demokratickom a právnom štáte musia byť všetky zmeny legislatívy, vzťahujúce sa najmä na možnosť zasiahnuť do ústavou chránených ľudských práv, výsledkom konsenzu v transparentnom legislatívnom procese. Musí ísť o proces, ktorý je verejnosťou čo najľahšie vnímateľný, predvídateľný a kontrolovateľný. Nesmie obsahovať bariéry, ktoré verejnosti zbytočne bránia kontrolovať a ovplyvňovať legislatívne pokusy (hoci aj odôvodnené) o zásahy do vlastníckeho práva ktoréhokoľvek občana. 

2. k § 5 

Žiadame vypustiť spomedzi účelov, na ktoré možno vyvlastniť, uskutočňovanie stavieb, ktoré sú významnou investíciou v zmysle zákona č. 219/2013 Z.z. 
Navrhujeme doplniť zrušovacie ustanovenie (nový § 21), ktorým bude zrušený zákon č.219/2013 Z.z., ktorým sa novelizoval zákon č. 175/1999 Z. z. o niektorých opatreniach týkajúcich sa prípravy významných investícií a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Návrh zákona uvádza medzi účelmi, na ktoré možno vyvlastniť vo verejnom záujme, aj odkaz na § 1 zákona o niektorých opatreniach týkajúcich sa prípravy významných investícií. Uskutočňovanie stavieb, ktoré sú významnou investíciou podľa tohto zákona, uvádza medzi prípustnými účelmi vyvlastnenia aj súčasný stavebný zákon. Je však sporné, či tento účel zodpovedá podmienkam, ktoré pre vyvlastňovanie určuje ústava, ktorá v čl. 20 ods. 4 uvádza, že „vyvlastnenie alebo nútené obmedzenie vlastníckeho práva je možné iba v nevyhnutnej miere a vo verejnom záujme, a to na základe zákona a za primeranú náhradu.“ 
Keďže ide o investície súkromného charakteru, nejde o vyvlastňovanie vo verejnom záujme. Samotnou veľkosťou investície z hľadiska množstva investovaných finančných prostriedkov alebo počtu vytvorených pracovných miest sa súkromná investícia nezmení zo súkromného záujmu na verejný záujem. Rovnako sa tak neudeje ani tým, že vláda rozhodne, že ide o investíciu vo verejnom záujme. Takýmto spôsobom by bolo možné akýkoľvek súkromný záujem len na základe v zákone vymenovaných podmienok, či na základe 

rozhodnutia vlády ustanoviť za verejný záujem a tým legitimizovať vyvlastňovanie alebo zásah do vlastníckych práv iných vlastníkov. Takýto prístup nezodpovedá ochrane vlastníckeho práva zakotvenej v ústave. 
Rovnako je sporné, či umožnenie vyvlastňovania v záujme súkromných investícií zodpovedá požiadavke ústavy, že vyvlastňovanie je možné iba v nevyhnutnej miere. Keďže iné súkromné investície sa realizujú bez toho, aby investorom bolo umožnené vyvlastňovať majetok iných vlastníkov, a zároveň aj tzv. významné investície je možné realizovať bez toho, aby sa zasahovalo do vlastníckych práv iných vlastníkov formou vyvlastňovania, nespĺňa vyvlastňovanie v záujme „významných investícií“ ani požiadavku nevyhnutnej miery, ktorú tiež ústava vyžaduje. 
V prípade vyvlastňovania za účelom realizácie súkromných investícií existuje rozpor aj s čl. 20 ods. 1 druhá veta ústavy, podľa ktorej „vlastnícke právo všetkých vlastníkov má rovnaký zákonný obsah a ochranu.“. V zmysle uvedeného osobitného zákona má totiž vlastnícke právo investorov prednosť pred vlastníckym právom vlastníkov vyvlastňovaných nehnuteľností. V oboch prípadoch pritom ide o súkromných vlastníkov, ale ich vlastnícke práva nemajú rovnaký zákonný obsah a ochranu, keďže vlastnícke právo jedného vlastníka je v jeho súkromnom záujme nadraďované nad vlastnícke právo iného vlastníka. 

3. k § 6, ods. 1 

Možnosť poskytnutia náhradnej nehnuteľnosti (k § 6 ods. 1) 
Navrhujeme, aby § 6 ods. 1 znel: 
„(1) Vyvlastňovanému patrí za vyvlastnenie náhrada, ktorá sa poskytuje v peniazoch alebo poskytnutím náhradnej nehnuteľnosti. Ak je možné majetkové vyrovnanie za vyvlastnený pozemok alebo stavbu poskytnutím náhradného pozemku alebo stavby a vyvlastnený s tým súhlasí, tento spôsob vyrovnania má prednosť pred poskytnutím náhrady v peniazoch.“ 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Podľa dôvodovej správy „Návrh zákona o vyvlastňovaní neumožňuje majetkové vyrovnanie za vyvlastnený pozemok poskytnutím náhradného pozemku ako je tomu podľa súčasne platnej právnej úpravy,“ čo je závažná zmena oproti súčasnému stavu, ktorý vo vyvlastňovacom konaní pripúšťa vecnú náhradu za vyvlastnený majetok, pričom podľa súčasnej legislatívy má tento spôsob vyrovnania prednosť pred poskytnutím náhrady v peniazoch. 
Negatívne hodnotíme skutočnosť, že návrh likviduje možnosť vecnej náhrady za vyvlastnenie (zásada „nehnuteľnosť za nehnuteľnosť“, resp. „pozemok za pozemok“), a to aj v prípadoch, ak je takáto forma náhrady možná a vyvlastnený proti tomu nenamieta. 
Považujeme za nevhodné, aby zákon o vyvlastnení túto zásadu priamo neobsahoval ako univerzálne platnú spravodlivú zásadu kompenzácie ujmy pri nútenom zásahu do ústavou chráneného vlastníckeho práva. 
Dôvodom návrhu zákona by malo byť prijatie všeobecne spoločensky akceptovanej, nespochybniteľnej a nekontroverznej právnej úpravy. Vylúčenie zásady prednosti vecnej náhrady bude predstavovať nespravodlivosť zahrnutú do zákona, čo bude následne spochybňovať každú aplikáciu zákona v praxi a vyústi k spochybňovaniu zákona ako takého. 
Odporúčame, do návrhu zákona implementovať zásadu prednosti vecnej náhrady v prípadoch, ak je takáto forma náhrady možná a vyvlastnený proti tomu nenamieta. Navyše upozorňujeme, že v súčasnej vyvlastňovacej legislatíve je táto možnosť čiastočne zakotvená, prijatie navrhovaného zákona by túto možnosť vo všeobecnosti zrušilo. 

4. k § 8 

Stanovenie lehoty pre poskytnutie náhradnej nehnuteľnosti na bývanie (k § 8) 
Súčasné znenie § 8 navrhujeme označiť ako ods. 1 a doplniť nový ods. 2 v znení: 
„(2) „Ak sa poskytuje náhrada za vyvlastnenie stavby na bývanie obstaraním bytu alebo rodinného domu kúpou alebo výstavbou, náhradu poskytne vyvlastniteľ v lehote najneskôr osemnásť mesiacov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o vyvlastnení.” 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Navrhujeme stanoviť lehotu pre poskytnutie náhradnej nehnuteľnosti určenej na bývanie. Vzhľadom na potrebu zaobstarania náhradnej nehnuteľnosti nie je možné v tejto situácii uplatniť všeobecnú lehotu 30 pracovných dní, ktorá sa má uplatňovať pre poskytovanie finančnej náhrady za vyvlastnenie. 

5. k § 10 

Príslušnosť okresného úradu v sídle kraja 
Navrhujeme zachovať príslušnosť stavebných úradov ako vyvlastňovacích úradov. 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Podľa doterajšej právnej úpravy v stavebnom zákone vykonáva vyvlastňovacie konanie stavebný úrad. Navrhovaný zákon určuje za vyvlastňovací úrad okresný úrad v sídle kraja. Vyvlastňovacie konanie sa tak prenáša z miestnej samosprávy, ktorá ho vykonáva v rámci preneseného výkonu štátnej správy, priamo na orgán štátnej správy. Dochádza k centralizácii procesu vyvlastňovania. Vyvlastňovaný bude zaťažovaný nielen samotným vyvlastňovacím konaním, ale aj tým, že bude musieť komunikovať nie s príslušným stavebným úradom, ale so štátnym úradom v krajskom meste. Okresný úrad v sídle kraja má byť zároveň aj odvolacím orgánom, čo tiež považujeme za problematické, aby jeden úrad bol v tej istej veci zároveň prvostupňovým, aj odvolacím orgánom. 
Zároveň je ponechaná aj možnosť uskutočňovať vyvlastňovacie konania aj iným orgánom štátnej správy, ak tak stanovuje osobitný zákon. Napr. banský úrad z dôvodu vecnej príslušnosti. Z dôvodu prehľadnosti a zvýšenia právnej istoty vlastníkov nehnuteľností navrhujeme zvážiť možnosť, aby pre všetky vyvlastňovacie konania bol príslušný výlučne stavebný úrad, nie iný orgán štátnej správy. 

6. k § 12, ods. 4a a ods.5 

Predĺženie lehoty na vyjadrenie vyvlastňovaného k návrhu na uzavretie zmluvy 
Navrhujeme v § 12 ods. 4 písm. a) a v ods. 5 nahradiť slová „do 30 dní“ slovami „do 90 dní“. 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje lehotu 30 dní, v rámci ktorej by mal vlastník reagovať na písomný návrh na uzavretie zmluvy, na základe ktorej chce vyvlastniteľ dosiahnuť cieľ vyvlastnenia dohodou. Po uplynutí tejto lehoty sa má pokus o získanie práva dohodou považovať za bezvýsledný. Súčasná práva úprava obsiahnutá v stavebnom zákone dĺžku lehoty explicitne nestanovuje. Podľa dôvodovej správy „lehota 30 dní je pre potenciálneho vyvlastňovaného dostatočná na uváženie ďalších krokov“. Vzhľadom na závažnosť predmetného zásahu do práv vyvlastňovaného považujeme lehotu 30 dní za nedostatočnú a v záujme posilnenia jeho procesných práv ju navrhujeme stanoviť na 90 dní. 

7. k § 12, ods. 7 a 8 

Vylúčenie fikcie doručenia 
Navrhujeme v § 12 v odsekoch 7 a 8 vypustiť posledné vety – a spôsob doručovania zosúladiť so zákonom o správnom konaní 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Návrh zákona zavádza do právnej úpravy vyvlastňovania fikciu doručenia návrhu na uzavretie dohody. Podľa návrhu zákona „Ak si adresát nevyzdvihne písomnosť do 14 dní odo dňa uloženia, považuje sa posledný deň tejto lehoty za deň doručenia, aj keď sa adresát o uložení nedozvedel.“ Dôvodová správa k tomu uvádza: „Zavádza sa fikcia doručenia písomnej výzvy na uzavretie zmluvy v prípade, ak vlastník uvedený na liste vlastníctva nepreberá zásielky alebo sa nezdržiava v mieste určenia, a teda mu nie je možné doručiť predmetný návrh na uzavretie zmluvy, čo v doterajšej právnej úprave absentovalo a spôsobovalo aplikačné problémy.“ 
Vzhľadom na závažnosť zásahu do vlastníckych práv v podobe hroziaceho vyvlastnenia považujeme za neprimerané zavádzať fikciu doručenia na návrh dohody, ktorá by mohla vyvlastneniu predísť. Dohoda vyvlastniteľa a vyvlastňovaného by mala mať jednoznačnú prednosť pred vyvlastňovaním. Fikcia doručenia by mohla v praxi oslabovať procesné práva vyvlastňovaného. Efektivita a rýchlosť procesu vyvlastňovania by nemali byť uprednostňované pred ochranou vlastníckych práv vyvlastňovaného prostredníctvom garancie jeho procesných práv. 
Takýto spôsob doručenia doporučenej zásielky do vlastných rúk je v rozpore s ustanovením § 24 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov, a je aj v rozpore s Poštovým poriadkom – správny poriadok na účely zákonného doručenia vymedzuje dva pokusy o doručenie zásielky v mieste doručenia predtým, ako je zásielka uložená na pošte a adresát je o tom upovedomený. 

8. k § 13, ods. 1 

Zvýšenie informovanosti verejnosti o vyvlastňovacom konaní 
V § 13 navrhujeme na koniec odseku 1 vetu: 
...„Rovnaké informácie zverejní na svojej úradnej tabuli a na svojom webovom sídle obec, v ktorej katastrálnom území sa vyvlastňovaná nehnuteľnosť nachádza.“ 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Návrh zákona určuje, že „vyvlastňovací úrad je povinný informovať verejnosť na svojej úradnej tabuli a na svojom webovom sídle o začatí vyvlastňovacieho konania do siedmich dní od doručenia návrhu na vyvlastnenie a o skončení vyvlastňovacieho konania do siedmich dní od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o vyvlastnení.“ Navrhujeme, aby v záujme zvýšenia informovanosti verejnosti boli tieto informácie zverejňované aj na úradných tabuliach a webových sídlach príslušných obcí. 

9. k § 13, ods. 2 
Vylúčenie náhradného doručenia oznámenia o začatí konania vyvlastňovanému 
Navrhujeme v § 13 ods. 2 doplniť druhú vetu v znení 
....„Náhradné doručenie oznámenia o začatí konania o vyvlastnení vyvlastňovanému je vylúčené.“ 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje, že vyvlastňovací úrad „je povinný písomne oznámiť začatie konania o vyvlastnení všetkým účastníkom konania, zúčastneným osobám a okresnému úradu, katastrálnemu odboru do siedmich dní od doručenia návrhu na vyvlastnenie“. Vzhľadom na závažnosť zásahu do práv vyvlastňovanému navrhujeme toto ustanovenie doplniť tak, aby vo vzťahu k vyvlastňovanému bolo vylúčené náhradné doručenie, teda aby sa vo vzťahu k nemu neuplatňovala fikcia doručenia, ale aby mu oznámenie muselo byť reálne doručené. Náhradné doručenie je vylúčené napr. pri začatí exekučného konania voči povinnému, ktorý je fyzickou osobou. Závažnosť zásahu do práv vyvlastňovaného nie je pri vyvlastňovaní menšia ako u povinného pri exekučnom konaní. 

10. k § 13, ods. 2 
Lehota na vydanie oznámenia o začatí vyvlastňovacieho konania 
Navrhujeme, aby sa lehota na vydanie oznámenia o začatí vyvlastňovacieho konania viazala na okamih, kedy je návrh kompletný, a nie na okamih začatia konania. 
„Vyvlastňovací úrad je povinný písomne oznámiť začatie konania o vyvlastnení všetkým účastníkom konania, zúčastneným osobám a okresnému úradu, katastrálnemu odboru do siedmich dní od doručenia návrhu na vyvlastnenie. Oznámenie o začatí konania o vyvlastnení musí obsahovať údaje o pozemku alebo stavbe podľa osobitného predpisu 7).“ - t.j. podania návrhu, nakoľko prax preukázala, že vo väčšine prípadov nie sú podané návrhy kvalifikované a je ich potrebné v súčinnosti s navrhovateľom kompletizovať. 
Zároveň v § 14 ods. 5 navrhujeme lehotu na vydanie rozhodnutia o vyvlastnení počítať od vydania oznámenia o začatí konania. 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: 
Pre riadne pokračovanie v konaní je pre vyvlastňovací orgán podstatný okamih, keď má podaný návrh všetky požadované náležitosti a obsahuje všetky požadované prílohy. Zároveň z procesného hľadiska platí, že správny orgán je povinný oznámiť začatie konania až po tom, ako je návrh na začatie konania skompletizovaný. 

11. k § 13, ods. 3 
Nakladanie s nehnuteľnosťou počas vyvlastňovacieho konania 
Navrhujeme vypustiť § 13 ods. 3. 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje, že „odo dňa doručenia oznámenia o začatí vyvlastňovacieho konania vlastníkovi vyvlastňovaného pozemku alebo stavby, až do dňa právoplatnosti rozhodnutia o vyvlastnení, rozhodnutia o zamietnutí návrhu na vyvlastnenie alebo rozhodnutia o zastavení konania, je vlastník povinný zdržať sa nakladania s týmto pozemkom alebo stavbou.“ Dôvodová správa argumentuje potrebou obmedziť „vyvlastňovaného v nakladaní s predmetom vyvlastnenia, a to z dôvodu, že je bežnou praxou, že vyvlastňovaný počas vyvlastňovacieho konania účelovo nakladá s pozemkom alebo stavbou ktorá je predmetom vyvlastnenia a tak neúmerne predlžuje vyvlastňovacie konanie“. 
Obmedzenie vyvlastňovaného v nakladaní s vlastnou nehnuteľnosťou považujeme za neprimeraný zásah do jeho vlastníckeho práva. Výsledkom vyvlastňovacieho konania nemusí byť rozhodnutie o vyvlastnení. Práva vyvlastniteľa by nemali byť takýmto spôsobom uprednostňované pred právami vyvlastňovaného. Právo nakladať s vlastnou vecou je jednou z podstatných náležitostí vlastníckeho práva. Kým nepríde k vyvlastneniu, nemalo by byť zo zákona automaticky obmedzované. 

12. k § 13, ods. 6 
Predĺženie lehoty na oznámenie ústneho pojednávania 
Navrhujeme v § 13 ods. 6 nahradiť slová „najmenej 15 dní vopred“ slovami „najmenej 30 dní vopred“. 

Obyčajná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Podľa návrhu zákona vyvlastňovací úrad „oznámi účastníkom konania a zúčastneným osobám termín uskutočnenia ústneho pojednávania o návrhu na vyvlastnenie písomne najmenej 15 dní vopred“. V záujme posilnenia procesných práv účastníkov konania a zúčastnených osôb navrhujeme predĺžiť ministerstvom navrhovanú lehotu 15 dní na dvojnásobok. 

13. k § 14, ods. 6 
Vylúčenie náhradného doručenia rozhodnutia vyvlastňovanému (k § 14 ods. 6) 
Navrhujeme v § 14 ods. 6 doplniť druhú vetu v znení „Náhradné doručenie rozhodnutia o vyvlastnení vyvlastňovanému je vylúčené.“ 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje, že rozhodnutie o vyvlastnení sa účastníkom konania oznamuje vždy doručením jeho písomného vyhotovenia, a vylučuje jeho oznámenie ústnym vyhlásením. Vzhľadom na závažnosť zásahu do práv vyvlastňovanému navrhujeme toto ustanovenie doplniť tak, aby vo vzťahu k nemu bolo vylúčené aj náhradné doručenie, teda aby sa vo vzťahu k nemu neuplatňovala fikcia doručenia, ale aby mu rozhodnutie muselo byť reálne doručené. Náhradné doručenie je vylúčené napr. pri začatí exekučného konania voči povinnému, ktorý je fyzickou osobou. 

14. k § 14 ods. 7: 
V nadväznosti na ustanovenie § 13 ods. 3 návrhu zákona navrhujeme do ustanovenia doplniť aj rozhodnutie o zastavení konania. 
„Vyvlastňovací úrad doručí príslušnému okresnému úradu, katastrálnemu odboru rozhodnutie o vyvlastnení, rozhodnutie o zamietnutí návrhu na vyvlastnenie do 30 dní od nadobudnutia jeho právoplatnosti.“ 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: vyvlastňovací úrad je tiež povinný v stanovenej lehote doručiť katastrálnemu odboru 
rozhodnutie o zamietnutí. 

15. Odvolací orgán (k § 15) 
Navrhujeme zmeniť odvolací orgán z okresného úradu v sídle kraja na Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: Návrh zákona stanovuje ako odvolací orgán okresný úrad v sídle kraja. Ten je však podľa návrhu zákona zároveň vyvlastňovacím orgánom. Vzhľadom na závažnosť zásahu do vlastníckeho práva považujeme za nevhodné, aby o odvolaniach rozhodoval ten istý orgán, ktorý vydal prvostupňové rozhodnutie, hoci aj prostredníctvom iného odboru. V prípade, že nedôjde k zmene prvostupňového orgánu z navrhovaných okresných úradov v sídle kraja na stavebné úrady (obce), navrhujeme, aby odvolacím orgánom bolo ministerstvo. 

16. Navrhovaná účinnosť zákona 1. júla 2015 
Účinnosť navrhovaného zákona musí logicky kopírovať účinnosť nového návrhu stavebného zákona, keďže oba návrhy zákonov sú vzájomne prepojené. 

Zásadná pripomienka ! 

Odôvodnenie: 
V pripomienkach k návrhu nového stavebného zákona sme navrhovali posunúť účinnosť navrhovaného nového stavebného zákona na 1. január 2016, nakoľko nový stavebný zákon zakotvuje úplne novú koncepciu povoľovacieho procesu, zavádza nové inštitúty – bude potrebné, aby boli odborní pracovníci na stavebných úradoch, ale aj ostatných správnych orgánoch vyškolení a dostatočne odborne pripravení na aplikáciu tohto zákona. Ak by bola táto pripomienka akceptovaná, mala by sa dotknúť predpokladanej účinnosti aj návrhu zákona o vyvlastňovaní. 
 	Z 	ČA 	Bod 1 – N 
UMS na rozporovom konaní od pripomienky odstúpila (záznam z rozporového konania) 

Bod 2 – A 

Bod 3 – A 

Bod 4 – A 

Bod 5 – N 
Rozpor nebol odstránený 

Bod 6 – A 

Bod 7 – A 

Bod 8 – A 

Bod 9 – N 
UMS na rozporovom konaní od pripomienky odstúpila (záznam z rozporového konania) 

Bod 10 – N 
UMS na rozporovom konaní od pripomienky odstúpila (záznam z rozporového konania) 

Bod 11 – N 
Rozpor nebol odstránený 

Bod 12 – A 
Bod 13 – N 
UMS na rozporovom konaní od pripomienky odstúpila (záznam z rozporového konania) 

Bod 14 – N 
UMS na rozporovom konaní od pripomienky odstúpila (záznam z rozporového konania) 

Bod 15 – N 
Rozpor nebol odstránený 

Bod 16 - A