B. Osobitná časť

K čl. I
K § 1:
Navrhuje sa ustanoviť predmet úpravy návrhu zákona. Vychádzajúc z dôvodu vypracovania zákona ide o ustanovenia o samotnom zriadení registra právnických osôb, ako aj o údajoch a subjektoch, ktoré sú v ňom zapísané, resp. o súvisiacich právnych vzťahoch a o postupe zápisu. Ustanovuje sa tiež identifikátor právnickej osoby, podnikateľa a orgánu verejnej moci, ako aj generický register, ako nástroj na vedenie zákonom ustanovených evidencií.
 
K § 2:
Ustanovenia § 2 sú základnými ustanoveniami, zriaďujúcimi register právnických osôb a vymedzujúcimi, ktoré subjekty sú v registri právnických osôb zapísané. Register právnických osôb bude z hľadiska statusu informačným systémom verejnej správy podľa zákona č. 275/2006 Z.z. v znení neskorších predpisov a jeho správcom bude Štatistický úrad SR (ďalej len "úrad").
 
Pokiaľ ide o právnické osoby, vychádzalo sa z toho, že právnická osoba nie je v slovenskom práve definovaná všeobecnou legálnou definíciou, ale len taxatívnym výpočtom jednotlivých typov právnických osôb. Právna doktrína ustálila definíciu, ktorá vymedzuje právnickú osobu ako organizáciu osôb alebo majetku, ktorá sa vytvára na určitý účel a ktorej objektívne právo priznáva právnu subjektivitu.       Podľa § 18 ods. 2 Občianskeho zákonníka (ďalej len "OZ") sú právnickými osobami
a)      združenia fyzických osôb alebo právnických osôb,
b)      účelové združenia majetku,
c)      jednotky územnej samosprávy,
d)     iné subjekty, o ktorých to ustanovuje zákon.
Úprava členenia právnických osôb v § 18 ods. 2 OZ nemôže byť východiskom pre vznik právnických osôb (napr. ako právnickú osobu nemožno založiť združenie osôb podľa § 18 ods. 2). Význam uvedeného členenia právnických osôb je len doktrinálny, výkladový. Medzi najčastejšie sa vyskytujúce formy právnických osôb patria:
a)      združenia fyzických  osôb alebo právnických osôb, ktorými sú obchodné spoločnosti a družstvá, politické strany a hnutia, cirkevné a náboženské združenia, občianske združenia a iné združenia, napr. tzv. stavovské samosprávne združenia (komory), záujmové združenia právnických osôb,
b)      účelové združenia majetku, ktorými sú najmä nadácie a fondy,
c)      jednotky územnej samosprávy, ktorými sú obce a vyššie územné celky,
d)     iné subjekty, o ktorých to ustanovuje zákon, ktorými sú napríklad štátne podniky, rozpočtové a príspevkové organizácie ako aj právnické osoby, ktoré sú zriadené priamo osobitnými zákonmi (najmä orgány verejnej moci).
Na účely návrhu zákona je však podstatné, že aj keď je okruh právnických osôb neuzatvorený, jeho obsah je určiteľný, keďže buď ide o niektoré z typov právnických osôb podľa § 18 ods. 2 písm. a) až c) OZ alebo osobitný zákon výslovne ustanoví pre každý ďalší subjekt, že ide o právnickú osobu.
 
Čo sa týka pojmu "podnikateľ", obdobne ako v prípade právnickej osoby nepozná slovenský právny poriadok ani jednotnú definíciu podnikateľa. V § 2 ods. 1 Obchodného zákonníka (ďalej len "ObZ") je definované podnikanie, a to všeobecne na účely celého právneho poriadku. Táto definícia je zároveň naviazaná na pojem podnikateľ a vyplýva z nej, že o podnikanie ide len vtedy, ak danú činnosť vykonáva podnikateľ a nie iný subjekt. Neplatí to ale opačne - teda nevyhnutne neplatí, že ten, kto vykonáva činnosť sústavne, samostatne, vo vlastnom mene, na vlastnú zodpovednosť a za účelom dosiahnutia zisku musí byť podnikateľom.
Definícia podnikateľa v § 2 ods. 2 ObZ je ustanovená len na účely ObZ a nie celého právneho poriadku. Je však faktom, že slovenský právny poriadok v statusových otázkach týkajúcich sa osoby, ktorá "podniká" odkazuje takmer výlučne na definíciu podnikateľa podľa § 2 ods. 2 ObZ.
§ 2 ods. 2 ObZ vymedzuje pojem podnikateľ tak, že určuje štyri skupiny osôb, ktoré subsumuje pod pojem podnikateľ, a to
a)      osoby zapísané v obchodnom registri, teda 
1.      obchodné spoločnosti, družstvá, iné právnické osoby, o ktorých to ustanoví osobitný zákon, a právnické osoby založené podľa práva Európskej únie, 
2.      fyzické osoby s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktoré sú podnikateľmi podľa ObZ a ktoré sa do obchodného registra zapisujú na vlastnú žiadosť, alebo ak tak ustanoví osobitný zákon,
b)      osoby, ktoré podnikajú na základe živnostenského oprávnenia,
c)      osoby, ktoré podnikajú na základe iného než živnostenského oprávnenia; ide o taký druh podnikania, ktoré nie je živnosťou, a preto sa naň živnostenský zákon nevzťahuje - patria sem napríklad advokáti, daňoví poradcovia a audítori, architekti, stavební inžinieri, patentoví zástupcovia a iní, ktorí sú v pôsobnosti profesijných komôr,
d)     fyzické osoby, ktoré vykonávajú poľnohospodársku výrobu a sú zapísané do evidencie podľa osobitného predpisu, teda samostatne hospodáriaci roľníci, zapísaní evidencie obce na základe § 12a až 12e zákona č. 105/1990 Zb. o súkromnom podnikaní občanov v znení neskorších predpisov.
Výpočet subjektov, ktoré ObZ subsumuje pod pojem podnikateľ, treba doplniť ešte ustanovením § 23 ObZ, ktoré postavenie podnikateľa priznáva aj zahraničným osobám, ktoré majú právo podnikať v zahraničí. Tieto osoby sa považujú za podnikateľov na území Slovenskej republiky bez toho, aby boli zapísané v obchodnom registri a nevyžaduje sa od nich ani oprávnenie zmysle § 2 ods. 2 ObZ.  
Ich spoločným znakom je, že podnikateľom môže byť len právny subjekt, t.j. fyzická osoba alebo právnická osoba. Do obchodného registra sa totiž zapisujú aj podniky a organizačné zložky podnikov zahraničných osôb [§ 24 ods. 2 písm. a) ObZ], ako aj odštepné závody a iné organizačné zložky podnikov, ak tak ustanoví osobitný zákon [§ 27 ods. 2 písm. b) ObZ]. Tieto však nie sú subjektmi práva, a preto nie sú ani podnikateľmi v zmysle § 2 ods. 2 písm. a) ObZ.
 
Pokiaľ ide o pojem "orgán verejnej moci", je ním v podstate každý štátny orgán (napr. ministerstvo), orgán územnej samosprávy (napr. obecný úrad), verejnoprávna inštitúcia (napr. Sociálna poisťovňa), osobitné typy „štátom delegovaných právomocí“ (osoba, ktorej niektorý zákon zveril výkon verejnej moci, napr. notár) a za istých okolností orgán záujmovej samosprávy (napr. profesijné združenia). Ucelený zoznam orgánov verejnej moci neexistuje. 
Podstatným rozlišovacím kritériom pri verejnoprávnych inštitúciách a „štátnych funkciách“ je teda výkon štátom delegovanej právomoci konať v jeho mene, t.j. či orgán vydáva rozhodnutia, t.j. či výsledkom jej konania je priznanie/ochrana práva či uloženie povinnosti, ktoré sú aj vynútiteľné verejnou mocou. Ostatné uvedené subjekty sú ním vtedy, ak verejnú moc vykonávajú (orgány územnej samosprávy takmer v každom prípade a zvyšné subjekty v rozsahu, resp. v prípade, ak verejnú moc explicitne vykonávajú). Napr. RTVS preto uvedené kritérium nespĺňa, napriek faktu, že je verejnoprávnou inštitúciou, ale nevykonáva verejnú moc.
Podľa právneho názoru senátu Ústavného súdu ČSFR verejnou mocou je taká moc, ktorá autoritatívne rozhoduje o právach a povinnostiach subjektov, či už priamo alebo sprostredkovane - „Subjekt, o ktorého právach alebo povinnostiach rozhoduje orgán verejnej moci, nie je v rovnoprávnom postavení s týmto orgánom a obsah rozhodnutia tohto orgánu nezávisí od vôle subjektu. Verejnú moc vykonáva štát predovšetkým prostredníctvom orgánov moci zákonodarnej, výkonnej a súdnej a za určitých podmienok ju môžu vykonávať aj prostredníctvom ďalších subjektov.  Kritériom pre určenie či iný subjekt koná ako orgán verejnej moci je skutočnosť, či konkrétny subjekt rozhoduje o právach a povinnostiach iných osôb a tieto rozhodnutia sú štátnou mocou vynútiteľné, či môže štát do týchto práv a povinností zasahovať.".
 
Pokiaľ ide o ustanovenia odsekov 4 a 5, sú súčasťou návrhu zákona z dôvodu, že povaha údajov zapísaných v registri právnických osôb by mala byť referenčná, mali by byť teda opatrené "puncom validity" zo strany štátu. Zároveň je takéto ustanovenie podmienkou určenia registra právnických osôb za referenčný register podľa zákona o e-Governmente. 
 
K § 3:
Navrhuje sa ustanoviť rozsah údajov, ktoré budú do registra právnických osôb zapisované. Vzhľadom na skutočnosť, že register právnických osôb bude integrovať údaje o rôznych typoch právnických osôb, podnikateľov a orgánov verejnej moci, pričom platí, že podľa osobitných zákonov sa o nich evidujú rozdielne sady údajov, resp. evidencie v mnohých prípadoch nemajú zákonom ustanovený rozsah, bolo nevyhnutné formulovať mnohé z týchto údajov všeobecne a v konkrétnom prípade pod ne subsumovať príslušné údaje. 
Z hľadiska rozsahu a typu údajov sa navrhuje evidovať v registri právnických osôb takpovediac základnú sadu údajov o právnických osobách, podnikateľoch a orgánoch verejnej moci a zároveň aj základné údaje, definujúce ich status či momentálne právne postavenie.
Výber rozsahu a typu údajov zodpovedá potrebám orgánov verejnej moci pri identifikácii právnických osôb, podnikateľov a orgánov verejnej moci.
 
K § 4:
Predmetné ustanovenie definuje okruh osôb, ktoré údaje do registra právnických osôb poskytujú. Vo všeobecnosti sa pri ich určení vychádza z toho, že údaje poskytujú tie osoby, ktoré vedú "konštitutívne" zákonné evidencie zapísaných subjektov, resp. ktoré vydávajú "konštitutívne" rozhodnutia, na základe ktorých sa povoľuje vykonávať podnikanie. V osobitných prípadoch sú to aj tie osoby, ktoré zriaďujú konkrétny zapísaný subjekt, resp. úrad, najmä ak ide o subjekty zriaďované zákonom.
Vzhľadom na účel bol zvolený taký model, ktorý v časti týkajúcej sa evidencií právnických osôb považuje za relevantné na účely poskytovania údajov do registra právnických osôb len tie, ktoré evidujú jednotlivé typy právnických osôb, a teda v zásade s ktorými je spojený vznik týchto osôb. Zároveň tieto právnické osoby môžu byť evidované aj v iných registroch a evidenciách, ktoré však nie sú konštitutívne z pohľadu ich vzniku. Napríklad spoločnosť s ručením obmedzeným, ako obchodná spoločnosť, ak poskytuje právne služby, je evidovaná tak v obchodnom registri, ako aj v zozname vedenom Slovenskou advokátskou komorou. Na účely registra právnických osôb je však relevantný obchodný register, nakoľko vznik spoločnosti s ručením obmedzeným je spojený so zápisom do obchodného registra.
Obdobný model bol zvolený aj v prípade evidencií a registrov podnikateľov, kde sú relevantnými tie, ktoré sú konštitutívne pre vznik oprávnenia na podnikanie, pričom zároveň ak sa toto oprávnenie na podnikanie zapisuje do niektorého z registrov evidujúcich právnické osoby, nie je to podstatné, pretože situácia je "pokrytá" cez register evidujúci právnickú osobu. Napríklad ak ide o bankové povolenie, banka ako akciová spoločnosť je zapísaná do obchodného registra a ak získa bankové povolenie, toto sa ako predmet činnosti následne v obchodnom registri eviduje. Preto relevantným je obchodný register.
Vo vzťahu k evidenciám právnických osôb ide najmä o nasledujúce:
Názov registra/zoznamu	Orgán, ktorý vedie register/zoznam	
Obchodný register	Okresné súdy v sídle kraja / MS SR	
Register nadácií	MV SR	
Register neinvestičných fondov	Okresný úrad v sídle kraja / MV SR	
Register občianskych združení, odborových organizácií	MV SR	
Záujmové združenia právnických osôb	Okresný úrad v sídle kraja	
Register neziskových organizácií	Okresný úrad v sídle kraja / MV SR	
Register pozemkových spoločenstiev	Okresný úrad	
Register spoločenstiev (vlastníkov bytov a NP)	Okresný úrad v sídle kraja	
Register poľovníckych organizácií	MPaRV SR	
Register cirkví a náboženských spoločností	MK SR	
Register právnických osôb, ktoré odvodzujú právnu subjektivitu od právnej subjektivity cirkví a náboženských spoločností	MK SR	
Register združení účastníkov pozemkových úprav	Okresný úrad	
Register (politických) strán	MV SR	
Register krajských a oblastných organizácií cestovného ruchu	MDVaRR SR	
Register združení obcí	Okresný úrad v sídle kraja	
Register európskych zoskupení územnej spolupráce	ÚV SR	
 
Vo vzťahu k evidenciám podnikateľov ide najmä o nasledujúce:
Názov registra/zoznamu	Orgán, ktorý vedie register/zoznam	
Živnostenský register	Okresný úrad / MV SR	
Register autorizovaných architektov	Slovenská komora architektov	
Register autorizovaných krajinných architektov	Slovenská komora architektov	
Register autorizovaných stavebných inžinierov	Slovenská komora stavebných inžinierov	
Register hosťujúcich architektov	Slovenská komora architektov	
Register hosťujúcich krajinných architektov	Slovenská komora architektov	
Register hosťujúcich stavebných inžinierov	Slovenská komora stavebných inžinierov	
Zoznam reštaurátorov	Komora reštaurátorov	
Zoznam autorizovaných geodetov a kartografov	Komora geodetov a kartografov	
Register súkromných veterinárnych lekárov	Komora veterinárnych lekárov Slovenskej republiky	
Register samostatných finančných agentov	NBS	
Register viazaných finančných agentov	NBS	
Register podriadených finančných agentov	NBS	
Register finančných poradcov	NBS	
Register finančných sprostredkovateľov z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia	NBS	
Register viazaných investičných agentov	NBS	
Zoznam patentových zástupcov	Slovenská komora patentových zástupcov	
Zoznam usadených patentových zástupcov Európskeho spoločenstva	Slovenská komora patentových zástupcov	
Register mediátorov, mediačných centier a register vzdelávacích inštitúcií	MS SR	
Licencie na prevádzkovanie bezpečnostnej služby	Krajské riaditeľstvo PZ a MV SR	
Zoznam audítorov	Úrad pre dohľad nad výkonom auditu	
Register geologických oprávnení	MŽP SR	
Register licencií zdravotníckych pracovníkov v povolaní lekár	Slovenská lekárska komora	
Register licencií zdravotníckych pracovníkov v povolaní zubný lekár	Slovenská komora zubných lekárov	
Register licencií zdravotníckych pracovníkov v povolaní sestry a pôrodnej asistentky	Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek	
Register licencií zdravotníckych pracovníkov v povolaní fyzioterapeut	Slovenská komora 
fyzioterapeutov	
Register licencií zdravotníckych pracovníkov v povolaní logopéd a liečebný pedagóg	Slovenská komora iných zdravotníckych pracovníkov	
Register licencií zdravotníckych pracovníkov v povolaní psychológ	Slovenská komora psychológov	
Register licencií zdravotníckych pracovníkov v povolaní masér	Slovenská komora medicínsko-technických pracovníkov	
Zoznam advokátov 	Slovenská advokátska komora	
Zoznam daňových poradcov	Slovenská komora daňových poradcov	
Zoznam správcov	MS SR	
Register poštových podnikov	Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb	
Evidencia podnikov poskytujúcich elektronické komunikačné siete a služby	Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb	
Evidencia samostatne hospodáriacich roľníkov	Obec	
Odborné práce pri šľachtiteľskej a plemenárskej činnosti	MPaRV SR	
Zoznam exekútorov	MS SR	
Zoznam notárov	Notárska komora SR	
Register povolení na výrobu, spracúvanie, manipuláciu a uvádzanie liehu na trh	MPaRV SR	
Register agentúr dočasného zamestnávania a agentúr podporovaného zamestnávania	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny	
Register veriteľov poskytujúcich spotrebiteľské úvery	NBS	
Banský register	Obvodný banský úrad	
Licencie na vodnú dopravu (nie je register)	MDVaRR SR	
Register povolení na zaobchádzanie s liekmi a zdravotníckymi pomôckami	MZ SR a VÚC	
Register povolení na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia	MZ SR a VÚC	
Povolenie na prevádzkovanie dráhy (nie je register)	Dopravný úrad a VÚC	
Licencia na prevádzkovanie dopravy na dráhe (nie je register)	Dopravný úrad a VÚC	
Zoznam aktuárov	NBS	
Register prevádzkovateľov cestnej dopravy	MDVaRR SR	
Zoznam poverení na vykonávanie činností technických služieb v doprave na pozemných komunikáciách	MDVaRR SR	
Evidencie, zoznamy a registre poverení, licencií, osvedčení a povolení na podnikanie v leteckej doprave	MDVaRR SR a Dopravný úrad	
Zoznam sociálnych pracovníkov a asistentov sociálnej práce	Slovenská komora sociálnych pracovníkov a asistentov sociálnej práce	
Register povolení na výkon samostatnej praxe sociálneho pracovníka	Slovenská komora sociálnych pracovníkov a asistentov sociálnej práce	
 
Vo vzťahu k zákonu o e-governmente sa navrhuje ustanoviť, že všetky evidencie, ktoré poskytujú údaje do registra právnických osôb, sú zdrojovými registrami. Tým sa zabezpečí plnenie povinností správcov zdrojových registrov, ako aj bezproblémové poskytovanie údajov do registra právnických osôb v prípade, ak register právnických osôb bude referenčným registrom.
 
K § 5: 
Ustanovenia § 5 upravujú moment a rozsah poskytovania údajov do registra právnických osôb.
Vychádzajúc z faktu, že zdrojové registre neobsahujú totožné sady údajov o subjektoch zapísaných do registra právnických osôb sa navrhuje ustanoviť, aby povinné osoby poskytovali údaje v rozsahu podľa § 3, avšak len tie, ktorými disponujú. Inými slovami, § 3 vymedzuje maximálny rozsah údajov a povinnosť ich poskytovať môže byť obmedzená úpravou osobitných predpisov, ak sa podľa týchto predpisov niektoré z údajov neevidujú.
Pokiaľ ide o moment poskytnutia, vychádza sa z potreby totožnosti hodnôt údajov v zdrojových registroch a v registri právnických osôb. Z tohto dôvodu sa ustanovuje moment poskytnutia tak, aby boli poskytované bezodkladne po zápise, zmene či výmaze zo zdrojovej evidencie. Spôsob plnenia tejto povinnosti je navrhnutý na sprístupnenie tzv. zmenových dávok vo vopred určenom prostredí, pričom v konkrétnom prípade môže byť medzi povinnou osobou a úradom dohodnuté inak. Osobitný režim sa ustanovuje pre tie povinné osoby, ktoré budú využívať generický register. Vzhľadom na technické prepojenie generického registra a registra právnických osôb sa povinnosť ukladá len vo vzťahu k zápisu, zmene a výmazu do generického registra.
Údaje, ktoré má k dispozícii úrad, zapisuje úrad do registra právnických osôb bezodkladne a získava ich z vlastnej činnosti.
 
K § 6: 
Predmetné ustanovenie určuje rozsah zodpovednosti za hodnoty údajov, ktoré sú zo zdrojových registrov poskytované do registra právnických osôb. Vychádza sa pritom z logickej premisy, že každý zodpovedá za to, čo je v jeho dispozícii. Povinné osoby teda zodpovedajú do momentu, keď sa údaje dostanú do dispozície úradu a úrad naopak od tohto momentu. 
Predmetné ustanovenia vychádzajú z filozofie úpravy vzťahu medzi zdrojovými registrami a referenčnými registrami, ako sa navrhujú upraviť v zákone o e-Governmente.
 
K § 7:
Pokiaľ ide o poskytovanie údajov z registra právnických osôb, toto sa navrhuje upraviť len vo vzťahu k orgánom verejnej moci, ktoré podľa osobitných predpisov vykonávajú úlohy, na ktoré tieto údaje potrebujú. Ostatným osobám sa údaje z registra právnických osôb poskytujú prostredníctvom webového sídla úradu v informatívnej podobe. Tento koncept vychádza zo základného nastavenia registra právnických osôb ako jednotného zdroja údajov pre potreby verejnej moci.
Vo vzťahu k zdrojovým registrom sa navrhuje ustanoviť osobitný režim získavania údajov. Z tých zdrojových registrov, ktoré nie sú vedené prostredníctvom generického registra, budú môcť byť vydávané výpisy aj na základe elektronickej žiadosti, ktorá bude podaná prostredníctvom úradu. Inými slovami, úrad bude miestom, prostredníctvom ktorého je možné o takýto výpis požiadať, avšak vydanie bude v kompetencii príslušnej povinnej osoby. Na uvedené nadväzuje úprava, podľa ktorej v prípadoch, keď osobitný predpis nepočíta s vydávaním výpisov, avšak zároveň toto vydávanie nezakazuje, je povinná osoba povinná výpis vydať a o tento výpis je možné požiadať prostredníctvom úradu, pričom výpis sa vydáva v rozsahu údajov, poskytovaných do registra právnických osôb. Takáto úprava má zabezpečiť možnosť získania výpisu z každého zdrojového registra, ak to osobitný predpis výslovne nezakazuje.
 
K § 8:
Na účely vedenia registrov a evidencií právnických osôb a podnikateľov orgánmi, ktoré tieto registre a evidencie vedú podľa osobitných zákonov a ktoré na toto vedenie nemajú vybudované vlastné informačné systémy, bude zriadený informačný systém tzv. generického registra, ako súčasť registra právnických osôb, ktorý budú tieto orgány môcť používať.
Nepôjde o osobitný register, ale len o nástroj na vedenie registrov a evidencií, o informačný systém na tieto účely. 
Rozsah údajov, ktorý bude v generickom registri možné viesť, môže po dohode s úradom okrem údajov zapisovaných do registra právnických osôb zahŕňať aj ďalšie, zákonom určené skupiny údajov,  ktoré orgány, využívajúce generický register, musia podľa osobitných zákonov viesť. 
 
K § 9 a 10:
Ustanovenie jednotného identifikátora právnickej osoby, podnikateľa a orgánu verejnej moci vycházda zo súčasnej úpravy v zákone o štátnej štatistike. Z hľadiska okruhu subjektov sa prideľuje povinne všetkým subjektom, ktoré sú v registri právnických osôb zapísané. Ďalšou zásadnou zmenou je, že identifikačné číslo vždy prideľuje úrad a nie iný orgán, ako podľa súčasnej úpravy. Týmto spôsobom sa chce docieliť jednotné získavanie informácií o subjektoch, zapísaných do registra právnických osôb už v momente, keď vzniknú. Touto úpravou sa, samozrejme, nezasahuje do osobitnými predpismi upravených náležitostí povolení či iných dokumentov, ktoré neobsahujú údaj o identifikačnom čísle. Inými slovami, aj ak k prideleniu identifikačného čísla dôjde pred ich právoplatným vydaním neznamená to, že na nich musí byť uvedené, ak to osobitný predpis neupravuje.
Na to nadväzuje spôsob prideľovania identifikačného čísla, keď spolu so žiadosťou o pridelenie sa úradu zasielajú aj údaje, evidované v registri právnických osôb. Inými slovami, úrad bude mať informáciu o vzniku subjektu v zásade ešte skôr, než bude v zdrojovej evidencii zapísaný, resp. najneskôr súčasne s týmto zápisom.
Základnými zmenami teda sú to, že zákonná úprava sa presunie zo zákona o štátnej štatistike do návrhu zákona, identifikačné číslo sa bude povinne prideľovať aj odštepnému závodu a inej organizačnej zložke, ak sa zapisuje do zákonom ustanovenej evidencie a prideľovať ho bude len úrad, a to na žiadosť povinných osôb, prostredníctvom webovej služby. Žiadosť sa bude podávať predtým, než dôjde k zápisu subjektu do evidencie či k vydaniu povolenia, účinnosti zákona či zriadeniu subjektu. Zároveň zanikne osobitná identifikácia a aj organizačným zložkám a orgánom verejnej moci sa bude prideľovať identifikačné číslo a nie osobitná identifikácia.
 
K § 11:
Vzhľadom na povahu konania a procesov podľa návrhu zákona sa navrhuje vylúčiť pôsobnosť správneho poriadku.
 
K § 12 až 14:
Nábeh registra právnických osôb upravujú prechodné ustanovenia, ktoré vychádzajú z reálnych možností a pripravenosti jednotlivých zdrojových registrov na integráciu na register právnických osôb, a to tak z hľadiska technických možností, ako aj napríklad legislatívnych prekážok. Z tohto dôvodu sa zavádza postupný nábeh registra právnických osôb, keď v prvom kroku od účinnosti zákona sa na register právnických osôb integrujú základné evidencie, ktorými sú obchodný register a živnostenský register a tiež tie evidencie MV SR, MS SR a okresných úradov, do ktorých sa nahlasujú aj zmeny zapísaných údajov. Dôvodom posledne spomenutého je skutočnosť, že mnohé evidencie, ktoré sú zdrojovými registrami, dnes neupravujú povinnosť nahlasovania zmien a preto údaje v nich sú neaktuálne, resp. ich platnosť nie je možné overiť. Predpokladá sa, že v prechodnom období budú tieto evidencie v osobitných zákonoch upravené tak, aby odrážali skutočný stav.
Nadväzne na to sa navrhuje, aby sa ostatné zdrojové registre integrovali postupne, najneskôr do 2 rokov od účinnosti tohto zákona, a to podľa ich pripravenosti. Vzhľadom na to, že táto pripravenosť bude rôzna sa navrhuje, aby úrad v každom jednotlivom prípade skúmal, ktorý register je možné integrovať a k určitému dátumu tak urobil, pričom určil tieto povinné osoby všeobecne záväzným právnym predpisom. Týmto spôsobom vznikne svojho druhu road-map integrácie na register právnických osôb a zároveň nebude v budúcnosti potrebné meniť návrh zákona, keďže plnenie povinností povinnej osoby bude spojené s jej pripravenosťou.
Vo vzťahu k poskytovaniu údajov sa navrhuje upraviť osobitne prvé poskytnutie, keď bude nutné "preklopiť" všetky, aj historické údaje zdrojových registrov do registra právnických osôb. Následné poskytovanie bude regulované pravidlami podľa tohto zákona.
Vzhľadom na zmeny v identifikačnom čísle sa navrhuje v prechodných ustanoveniach upraviť aj tieto otázky.
 
K čl. II
K bodu 1:
Legislatívno-technická zmena, súvisiaca so zmenou v právnej úprave využívania jadrovej energie.
 
K bodu 2:
Predmetná zmena súvisí s prideľovaním štatistických kódov hlavnej ekonomickej činnosti. Vzhľadom na to, že novovznikajúci subjekt ešte žiadnu činnosť nevykonáva, navrhuje sa ustanoviť povinnosť zoradenia predmetov činnosti v poradí, v ktorom ich sám podnikateľ považuje za relevantné pre plánované podnikanie. Nadväzne na to bude úrad vedieť zapisovať do registra právnických osôb údaje o štatistických kódoch.
 
K bodu 3:
Legislatívno-technická úprava súvisiaca so zmenou v prideľovaní identifikačného čísla.
 
K čl. III
K bodu 1:
Legislatívno-technická úprava súvisiaca s presunutím právnej úpravy identifikačného čísla do návrhu zákona.
 
K bodu 2:
Legislatívno-technická úprava súvisiaca s presunutím právnej úpravy evidencie organizačných zložiek do návrhu zákona.
 
K bodu 3:
Legislatívno-technická úprava, opravujúca chybný odkaz v zákone.
 
K bodu 4:
Vzhľadom na to, že skupiny podnikov nebudú v registri právnických osôb evidované a úprava identifikačného čísla sa presúva do návrhu zákona sa navrhuje, aby na účely ich evidencie bola zriadená osobitná identifikácia.
 
K bodu 5:
Legislatívno-technická úprava súvisiaca s presunutím právnej úpravy identifikačného čísla do návrhu zákona.
 
K čl. IV
K bodu 1:
Predmetná zmena súvisí s prideľovaním štatistických kódov hlavnej ekonomickej činnosti. Vzhľadom na to, že novovznikajúci subjekt ešte žiadnu činnosť nevykonáva, navrhuje sa ustanoviť povinnosť zoradenia predmetov činnosti v poradí, v ktorom ich sám subjekt považuje za relevantné pre plánované podnikanie. Nadväzne na to bude úrad vedieť zapisovať do registra právnických osôb údaje o štatistických kódoch.
 
K bodu 2:
Legislatívno-technická úprava súvisiaca so zmenou v prideľovaní identifikačného čísla.
 
K bodu 3:
Legislatívno-technická úprava, súvisiaca so zmenou v prvom bode.
 
K čl. V:
K bodu 1:
Predmetnou úpravou sa explicitne ustanovuje povinnosť vydávať výpisy z verejnej časti registra politických strán. Dôvodom doplnenia je odstránenie prípadných výkladových nejasností vo vzťahu k tejto kompetencii MV SR. Vzhľadom na navrhovanú úpravu § 33 je potrebné explicitne ustanoviť, že žiadosti o výpis, ako aj výpisy samotné je možné realizovať v elektronickej podobe.
 
K bodu 2:
Z dôvodu poskytovania údajov do registra právnických osôb sa ako nadbytočné vypúšťa ustanovenie o poskytovaní údajov Štatistickému úradu SR podľa platného právneho stavu.
 
K bodu 3:
Právna úprava sa navrhuje vzhľadom na niektoré osobitosti konaní, vedených na úseku registrácie politických strán, kde je potrebné zachovať listinnú podobu konania, najmä na účely zachovania hodnovernosti predkladaných dokumentov. Nadväzne na túto úpravu sa v konkrétnych ustanoveniach umožňuje zachovanie elektronickej podoby v prípadoch, kedy je to vecne vhodné, napr. pri výpisoch z registra či pri predkladaní výročných správ politických strán.
 
K čl. VI:
K bodom 1 a 2:
Legislatívno-technická úprava súvisiaca so zmenou v prideľovaní identifikačného čísla.
 
K čl. VII 
Účinnosť sa navrhuje od 1. októbra 2015.