Predkladacia správa

 
Návrh novely zákona o dani z pridanej hodnoty sa predkladá na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 629 zo dňa  10. decembra 2014, ktorým vláda schválila Plán legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2015, a uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 9 zo dňa 7. januára 2015, ktorým vláda Slovenskej republiky schválila nelegislatívny materiál s názvom Analýza zavedenia režimu úhrady DPH po prijatí platby, ktorým uložila podpredsedovi vlády a  ministrovi financií pripraviť a predložiť na rokovanie vlády návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, so zavedením režimu úhrady DPH po prijatí platby.
 
Zámerom novely zákona o dani z pridanej hodnoty je zlepšiť podmienky uplatňovania dane z pridanej hodnoty pre malé a stredné podniky a uľahčiť plnenie daňových povinností zavedením možnosti posunúť daňovú povinnosť za dodané tovary a služby až na moment prijatia platby od odberateľa.
Súčasná situácia ukazuje, že jeden zo základných problémov podnikania malých a stredných podnikov predstavuje zlá platobná disciplína alebo platobná neschopnosť ich odberateľov. Neuhrádzanie záväzkov v termíne splatnosti ovplyvňuje okrem iného aj plnenie daňových povinností týchto podnikov, ktoré v prípade, že sú platiteľmi dane z pridanej hodnoty, musia z uskutočnených zdaniteľných obchodov priznať a uhradiť štátu splatnú daň z pridanej hodnoty bez ohľadu na skutočnosť, či ju od svojich odberateľov získali. Z tohto dôvodu sa návrhom novely zákona o DPH zavádza osobitná úprava uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby
 
            Právnym základom osobitnej úpravy uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby je smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty v platnom znení. Podstata tejto osobitnej úpravy spočíva v poskytnutí pomoci malým a stredným podnikom, ktoré majú problémy zaplatiť daň z pridanej hodnoty príslušnému správcovi dane skôr, ako prijmú platbu od svojich odberateľov. 
 
            Zároveň so zavedením osobitnej úpravy uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby Ministerstvo financií Slovenskej republiky pokračuje v zlepšovaní kvality podnikateľského prostredia v oblasti dane z pridanej hodnoty, a to najmä prijímaním ďalších opatrení, ktorých cieľom je odstraňovanie administratívnych prekážok podnikania, znižovanie administratívnej záťaže a upevňovanie právnej istoty platiteľov dane.
 
            Medzi opatrenia tohto typu patrí predovšetkým
- zrušenie povinnosti zložiť zábezpeku na daň v prípade, že zdaniteľná osoba v čase podania žiadosti o dobrovoľnú registráciu pre daň neuskutočňuje dodanie tovarov alebo služieb, ale vykonáva len prípravnú činnosť na podnikanie,
- vypustenie dôvodu na zamietnutie žiadosti o dobrovoľnú registráciu pre daň, ktorým je skutočnosť, že žiadateľ o registráciu pre daň nezložil zábezpeku na daň v stanovenej lehote a výške,
- úprava postupu určenia základu dane v prípadoch, keď sa späť dovážaný tovar prepúšťa do colného režimu voľný obeh z režimu pasívneho zušľachťovacieho styku, 
- úprava ustanovení o odpočítaní dane, ktorou sa stanovujú kritériá, na základe ktorých platiteľ dane používajúci hmotný majetok a prijaté služby na podnikanie a aj na iný účel ako na podnikanie určí výšku odpočítateľnej dane,
- rozšírenie prípadov tzv. tuzemského samozdanenia, pri ktorých je tuzemská zdaniteľná osoba povinná platiť daň v prípade, že dodávateľom je zahraničná osoba, 
- liberalizácia podmienok platných pre skoršie vrátenie uplatneného nadmerného odpočtu v lehote 30 dní od podania daňového priznania za zdaňovacie obdobie, v ktorom nadmerný odpočet vznikol.
 
            Účinnosť návrhu novely zákona o dani z pridanej hodnoty sa navrhuje od 1. januára 2016.
 
            Dopady návrhu novely zákona o dani z pridanej hodnoty na rozpočet verejnej správy, na podnikateľské prostredie, na sociálne prostredie, vplyv na životné prostredie a vplyv na informatizáciu spoločnosti sú uvedené v doložke vybraných vplyvov.
 
            Predkladaný návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočty obcí a vyšších územných celkov.
 
            Predkladaný návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a inými právnymi predpismi, medzinárodnými zmluvami a dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj v súlade s právom Európskej únie.
 
Návrh zákona bol predmetom medzirezortného pripomienkového konania, ktorého vyhodnotenie tvorí prílohu materiálu. Návrh zákona sa predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky bez rozporov. Pripomienky uplatnené v medzirezortnom pripomienkovom konaní nad rámec návrhu zákona budú využité ako podnety pri budúcej legislatívnej činnosti.