Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	79  / 29 	
Počet vyhodnotených pripomienok	79 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	16  / 2 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	1  / 0 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	62  / 27 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
2 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
3 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
4 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Národná banka Slovenska 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
6 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
7 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
8 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	3 (1o,2z) 	 	 	 	
11 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
12 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
13 .	Republiková únia zamestnávateľov 	13 (0o,13z) 	 	 	 	
14 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
15 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
18 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
20 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
21 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
24 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
26 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
27 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
29 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
30 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
32 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
33 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	x 	 	
34 .	eustream a.s. 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
35 .	Slovenská asociácia podnikových finančníkov  	1 (1o,0z) 	 	 	 	
36 .	Slovenská banková asociácia 	8 (7o,1z) 	 	 	 	
37 .	Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
38 .	Centrálny depozitár cenných papierov SR, a.s. 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
39 .	Slovenská komora daňových poradcov 	35 (26o,9z) 	 	 	 	
40 .	Potravinárska komora Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
41 .	Únia miest Slovenska 	 	 	x 	 	
	SPOLU	79 (50o,29z) 	0 (0o,0z) 	18 	4 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
GP SR 	K čl. I, bod 16, § 55c ods. 6 
Navrhujeme v prvej vete za slovom „žiadal“ spojku „alebo“ nahradiť spojkou „a“. 

Žiadateľ môže vrátiť iba sumu dane, ktorá mu už v predchádzajúcej dobe bola vrátená. 
 	O 	A 	 	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov 
KOZ SR k predloženému návrhu nemá pripomienky. 	O 	A 	Nie je to pripomienka, ale nesprávny postup pri vkladaní stanoviska bez pripomienok na PPP. 	
NBS 	V návrhu zákona 

1.V návrhu zákona navrhujeme doplniť nový bod súvisiaci s ustanovením § 69 ods.15 zákona, ktorým sa určí lehota na zverejnenie platiteľa, u ktorého nastali dôvody na zrušenie registrácie podľa § 81 ods. 4 písm. b) druhého bodu zákona v zozname vedenom na portáli Finančnej správy Slovenskej republiky. 
Navrhovaná úprava odbúra neistotu u platiteľa, ktorý ručí za daň z predchádzajúceho stupňa podľa 
§ 69b zákona a spresní ustanovenie § 69 ods. 15 a v nadväznosti na znenie § 69 ods. 14 písm. b) zákona. 

 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Ručenie sa neuplatní, ak platiteľ dane nie je uvedený v zozname. 	
NBS 	k časti materiálu Doložka vybraných vplyvov  
2. V časti materiálu Doložka vybraných vplyvov navrhujeme v tabuľkovej časti 2.1 doplniť do tabuľky informáciu, že sa jedná o odhadnutie vplyvov na hotovostnom princípe. Zároveň navrhujeme takto doplniť tabuľku vplyvov aj v metodike ESA 2010 a do tabuľkovej časti v rámci doložky vplyvov NBA navrhujeme doplniť aj rok 2015 s dopadmi na príjmy a výdavky rozpočtu verejnej správy, nakoľko navrhované zmeny budú mať vplyv na verejné financie už v roku 2015, pričom tieto vplyvy nie sú v tabuľkách doložky vplyvov vyznačené. 
 	O 	A 	Pod tabuľku č. 2.1 bola doplnená informácia, že ide o vplyv na hotovostnej báze. Pokiaľ ide o dopady uvedené v tabuľkách, tieto sú spracované od roku 2016, kedy má nadobudnúť účinnosť novela zákona. Vplyvy, ktoré sa prejavia už v roku 2015, sú uvedené v doložke vybraných vplyvov v časti 2.3. Popis a charakteristika návrhu, čo je podľa nášho názoru dostatočné. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 24 

V navrhovanom § 68d ods. 4 sa ako následok neuvedenia slovnej informácie „daň sa uplatňuje na základe prijatia platby“ zavádza automatický vznik daňovej povinnosti podľa § 19. Zároveň sa v ods. 15 zavádza povinnosť daňového úradu uložiť subjektu ktorý neuviedol informáciu „daň sa uplatňuje na základe prijatia platby“ pokutu do výšky 10 000,- eur. Žiadame zvážiť odôvodnenosť použitia oboch následkov súčasne. Podľa nášho názoru je vhodne použiť jeden alebo druhý následok. 
 	O 	N 	Vznik daňovej povinnosti podľa § 19 zákona o DPH nepredstavuje sankčný následok, ale určuje vznik daňovej povinnosti podľa bežných pravidiel. Uloženie sankcie má za cieľ odradiť platiteľa dane, aby zámerne nenastavoval možnosť vzniku daňovej povinnosti dvojakým momentom. 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 

Smernicu Rady 2006/112/ES žiadame uviesť v doložke zlučiteľnosti ako sekundárne právo EÚ prijaté pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy. 
 	O 	A 	 	
SŠHR SR 	§ 3 ods. 4 
V poznámke pod čiarou k odkazu 2 sa citácia „ 2) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov.“ nahrádza citáciou „ 2) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 372/2012 Z. z. o štátnych hmotných rezervách a o doplnení zákona č. 25/2007 Z. z. o elektronickom výber mýta na užívanie vymedzených úsekov pozemných komunikácií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.". 

Odôvodnenie: Legislatívno - technická pripomienka 	O 	N 	Nie je obvyklé, aby sa bez zmeny dotknutého ustanovenia aktualizovala poznámka pod čiarou. Navyše poznámka pod čiarou má len informatívny charakter. 	
MPRV SR 	§ 69 
Súčasné znenie§ 69 ods. 12 písm. f) zákona o DPH navrhujeme preformulovať nasledovne: 
„f) dodanie tovarov patriacich do tried 0103 a 0203 11 a 0203 21 a do kapitol 10 a 12 Spoločného colného sadzobníka,28da) ktoré nie sú bežne určené v nezmenenom stave na konečnú spotrebu, ak základ dane vo faktúre za dodanie týchto tovarov je 5 000 eur a viac,“ 

Odôvodnenie: 
Pri uvedených triedach ide takisto o tovary, ktoré nie sú bežne určené v nezmenenom stave na konečnú (ľudskú) spotrebu. 
Keďže aj pri obchodovaní so živými ošípanými a s trupmi a ich polovičkami (čerstvé, chladené alebo mrazené) dochádza k podozreniam na kolotočové podvody, navrhujeme zaviesť prenos daňovej povinnosti pri komoditách podľa Kombinovanej nomenklatúry harmonizovaného systému Spoločného colného sadzobníka HS 0103 – Živé ošípané a HS 020311 a 020321 – Trupy alebo polovičky trupov z ošípaných, čerstvé, chladené alebo mrazené. 
 	Z 	N 	Predložená pripomienka nie je v súlade so smernicou Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme DPH (ďalej len „smernica o DPH“), ktorá predstavuje právny základ vnútroštátnych predpisov upravujúcich DPH: 
- Smernica o DPH v článkoch 199 a 199a stanovuje taxatívny (striktný) katalóg tovarov a služieb, na ktoré môžu členské štáty voľne uplatňovať mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti, pričom živé ošípané, ich polovičky a trupy sa v týchto článkoch nenachádzajú 
- V prípade, že by s uvedenou komoditou, ktorá sa nenachádza vo vyššie uvedených článkoch smernice o DPH, súviseli daňové podvody a úniky (o čom Sekcia DaC nemá vedomosť), smernica o DPH umožňuje členským štátom požiadať o individuálnu derogáciu z uplatňovania pravidiel spoločného systému o DPH, čo však predpokladá vynikajúco vyargumentovaný návrh, v ktorom je potrebné kvantifikovať dopad podvodov, ako aj veľmi zdĺhavý povoľovací proces zo strany orgánov EÚ (Komisia a Rada). Až po prípadnom povolení Radou, by bolo možné toto opatrenie zapracovať do legislatívy 
- Od augusta 2013 bol do smernice o DPH zavedený nový postup mechanizmu rýchlej reakcie, ktorý v prípade náhleho a masívneho podvodu súvisiaceho s určitou komoditou alebo určitým druhom služby, ktorý by viedol k nenapraviteľným finančným stratám, umožňuje členským štátom na základe povolenia Komisie uplatňovať, najviac na obdobie 9 mesiacov, mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti aj pred udelením povolenia Radou. Musí sa však jednať o náhly (teda nie dlhšie trvajúci) a rozsiahly podvod. Zo skúseností iných členských štátov, ktoré chceli využiť tento postup, bol im tento Komisiou zamietaný, predovšetkým z dôvodu nesplnenia podmienky, že ide o náhly a rozsiahly podvod. 
Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, MPRV SR upustilo od pripomienky. 	
MPRV SR 	§ 68d 
K § 68d - Osobitná úprava uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby. 
Navrhujeme zvýšiť hranicu stanovenú v odseku 1 (obrat do 75 000 eur za predchádzajúci kalendárny rok) pre možnosť uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby na 2 milióny eur. 

Odôvodnenie: 
Ako sa uvádza v predkladacej správe a vo všeobecnej časti dôvodovej správy, zámerom novely zákona o dani z pridanej hodnoty je zlepšiť podmienky uplatňovania dane z pridanej hodnoty pre malé a stredné podniky a uľahčiť plnenie daňových povinností zavedením možnosti posunúť daňovú povinnosť za dodané tovary a služby až na moment prijatia platby od odberateľa. Pre uplatňovanie osobitnej úpravy sa však môže rozhodnúť iba platiteľ, ktorý za predchádzajúci kalendárny rok nedosiahol obrat 75 000 eur a odôvodnene predpokladá, že v prebiehajúcom kalendárnom roku nedosiahne obrat 75 000 eur. 
Takto navrhnutá osobitná úprava uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby bude uplatniteľná iba v prípade obmedzeného počtu mikropodnikov a rozhodne nie v prípade malých či stredných podnikov. 
(Podľa odporúčania EK č. 2003/361/EC kategóriu mikro, malých a stredných podnikov tvoria podniky, ktoré zamestnávajú menej ako 250 osôb a u ktorých ročný obrat nepresahuje 50 miliónov Eur a/alebo celková ročná bilancia nepresahuje 43 miliónov Eur. Malý podnik sa pritom definuje ako podnik, ktorý zamestnáva menej ako 50 osôb a jeho ročný obrat a/alebo celková ročná bilančná hodnota nepresahuje 10 miliónov Eur. Mikropodnikom sa potom rozumie taký podnik, ktorý zamestnáva menej ako 10 osôb a jeho ročný obrat a/alebo celková ročná bilančná hodnota nepresahuje 2 milióny Eur.) 
Podotýkame, že zavedenie osobitnej úpravy uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby je rozpočtovo neutrálne a nemalo by znamenať zvýšené nároky pre finančnú správu a ani pre samotných platiteľov dane, ktorí sa rozhodnú túto úpravu uplatňovať. 
 	Z 	N 	Predložená pripomienka síce nie je v rozpore so smernicou o DPH, ale SDaC ju neodporúča akceptovať z nasledujúcich dôvodov: 
- Kategorizácia podnikov podľa odporúčania Komisie sa neuplatňuje na spoločný systém DPH. Ako vyplýva z preambuly Smernice 2010/45/EÚ, ktorou sa do smernice o DPH zaviedla osobitná úprava, účelom osobitnej úpravy je pomoc pre malé a stredné podniky, ktoré majú problém zaplatiť štátu DPH skôr, ako ju prijmú od svojho odberateľa. 
Podľa čl. 167a smernice 2006/112/ES je možné ustanoviť limit najviac s ročným obratom do 500 000 eur. 
- Tento limit je možné zvýšiť až na 2 milióny eur, čo však predpokladá konzultáciu a povolenie Výboru pre DPH, ako poradného orgánu pre oblasť DPH, ktorému predsedá zástupca Komisie 
- Členské štáty si v zmysle úpravy uvedenej v Smernici o DPH môžu podmienky uplatňovania osobitnej úpravy prispôsobiť na ich vnútorné podmienky. 
- V materiáli „Analýza zavedenia režimu uplatňovania DPH na základe platieb“, ktorý predchádzal predloženiu návrhu zákona je uvedené, že na základe údajov poskytnutých FR SR ročný obrat 100 000 eur nedosahovalo viac ako 65% a ročný obrat 500 000 eur viac ako 80 % registrovaných platiteľov. Nastavením príliš vysokého obratu je pritom dôvodné predpokladať jednak výpadky príjmov štátneho rozpočtu v porovnaní so súčasným systémom, ako aj značnú mieru vplyvu na tých platiteľov, ktorí využívajú štandardný režim a spôsobiť tak ich neochotu vstupovať do obchodných vzťahov s platiteľmi uplatňujúcimi režim DPH na základe platieb. 
Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, MPRV SR upustilo od pripomienky. 
 	
MPRV SR 	Doložke vybraných vplyvov  
V Doložke vybraných vplyvov - časť 2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu (Tabuľka č. 1) navrhujeme doplniť údaje za rok 2015 s vyčíslením vplyvu na rozpočet verejnej správy v tomto roku. 	O 	N 	Pokiaľ ide o dopady uvedené v tabuľkách, tieto sú spracované od roku 2016, kedy má nadobudnúť účinnosť novela zákona. Vplyvy, ktoré sa prejavia už v roku 2015, sú uvedené v doložke vybraných vplyvov v časti 2.3. Popis a charakteristika návrhu, čo je podľa nášho názoru dostatočné. 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu 8  
RÚZ navrhuje v čl. I., vložiť nový novelizačný bod číslo 8 v nasledovnom znení: 

„8. V §19 sa dopĺňa nový odsek 11 v znení: 

„(11) Pri dodaní tovaru alebo služby alebo pri prijatí platby pred dodaním tovaru alebo služby, kedy platiteľ vyhotoví faktúru podľa § 75 ods. 1, vzniká daňová povinnosť dňom vyhotovenia faktúry; ak faktúra nebude vyhotovená najneskôr do 15. dňa nasledujúceho mesiaca po kalendárnom mesiaci, za ktorý sa súhrnná faktúra vyhotovuje, vzniká daňová povinnosť týmto 15. dňom.“ 

Odôvodnenie: 
Pri súhrnnej faktúre požadujeme, aby sa deň vzniku daňovej povinnosti určil podľa dňa vyhotovenia faktúry (to znamená, že za vznik daňovej povinnosti by sa nepovažovali čiastkové - samostatné dodania v priebehu mesiaca, ale daňová povinnosť by vznikla posledným dňom dodania v kalendárnom mesiaci, na ktorý sa súhrnná faktúra vzťahuje, najneskôr však posledným dňom tohto kalendárneho mesiaca). 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Pripomienka je nejasná a navrhovaný právny text je v rozpore s odôvodnením. Návrh je tiež v rozpore s čl. 66 písm. a) smernice Rady 2006/112/ES. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, RÚZ upustila od pripomienky. 
 	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu 9 
RÚZ navrhuje vložiť do čl. I., nový novelizačný bod číslo 9 v nasledovnom znení: 

„9. V §25 odsek 4 sa na konci odseku vkladá veta: „Oprava základu dane a dane pri dovoze tovaru sa nevykoná, ak platiteľ môže alebo mohol odpočítať daň z dovezeného tovaru v plnom rozsahu.“ 

Účinnosť ustanovenia navrhujeme do 31.12.2016 (vylúčenie duplicity vo väzbe na znenie účinné od 1.1.2017) 

Odôvodnenie: 
Cieľom navrhnutej zmeny je zníženie administratívnej záťaže podnikateľských subjektov. Súčasné znenie zákona o DPH v úzkej väzbe na colné predpisy vyžaduje administratívne náročný proces opravy v prípade, že dôjde k dodatočnej zmene (zvýšeniu) ceny dovezeného tovaru. Opravuje sa colná hodnota, vyrubí sa clo, opraví sa základ pre DPH a vyrubí sa DPH. Aj ak nie je dodatočné clo domerané (ak činí menej ako 10 EUR) dochádza k oprave základu dane a je domeraná DPH (ak je vyššia ako 5 EUR). Práve v takejto situácii dochádza k neprimeranému administratívnemu zaťaženiu subjektov, hoci prínos pre štátny rozpočet je zanedbateľný: Clo sa nevyrubí a dodatočne vymeraná DPH je v plnej miere odpočítaná v daňovom priznaní. Navrhovaná zmena by zjednodušila administratívu pre prípady, kedy nedôjde k dodatočnému domeraniu cla a DPH je neutrálna (vyrubená a následne odpočítaná). Návrh nemá negatívny vplyv na štátny rozpočet. 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Návrh nie je v súlade s čl. 85 smernice Rady 2006/112/ES. Z časového hľadiska nie je možné zistiť koľko je takýchto prípadov v praxi, či je pripomienka opodstatnená a je potrebný zásah do predmetného ustanovenia. Odôvodnenie pripomienky nepokrýva prípady, ak by bol dopad na rozpočet významný. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, RÚZ upustila od pripomienky. 
 	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 14 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
Považujeme navrhované znenie za nesystémové opatrenie, zvýhodňujúce určitú vybranú skupinu daňovníkov. Zvýši mesačnú administratívu z dôvodu uplatnenia dvojitého režimu pri tuzemských dodávkach, ktoré sú svojou podstatou rovnaké. 
 	Z 	N 	Zavedenie osobitnej úpravy a stanovenie podmienok jej uplatňovania vychádza z Analýzy zavedenia režimu uplatňovania DPH na základe platieb, ktorý predchádzal predloženiu návrhu zákona. Analýza bola v medzirezortnom pripomienkovom konaní a až následne bola schválená Vládou SR. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, RÚZ upustila od pripomienky. 	
RUZ 	4. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 21 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
Nesystémové opatrenie, zvýhodňujúce určitú vybranú skupinu daňovníkov. Zvýši mesačnú admnistratívu z dôvodu uplatnenia dvojitého režimu pri tuzemských dodávkach, ktoré boli v súčasnosti posudzované rovnakým systémom. 
 	Z 	N 	Zavedenie osobitnej úpravy a stanovenie podmienok jej uplatňovania vychádza z Analýzy zavedenia režimu uplatňovania DPH na základe platieb, ktorý predchádzal predloženiu návrhu zákona. Analýza bola v medzirezortnom pripomienkovom konaní a až následne bola schválená Vládou SR. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, RÚZ upustila od pripomienky. 	
RUZ 	5. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 24 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
Nesystémové opatrenie, zvýhodňujúce určitú vybranú skupinu daňovníkov. Zvýši mesačnú administratívu z dôvodu uplatnenia dvojitého režimu pri tuzemských dodávkach, ktoré sú podstatou rovnaké. Táto zmena Vyžaduje nove technické riešenia v rámci IT solutions. Účtovanie vo veľkých firmách neprebieha tak, že sa prečíta faktúra a nahodí sa správne doklad do účtovníctva.. Existuje množstvo rozhraní s prednastavenými automatickými účtovaniami, na základe ktorých sa automaticky podľa šablóny zúčtuje účtovný predpis alebo aj kód dane. Po uzákonení tohto ustanovenia sa rozbijú dlho ladene funkčné automatické systémy a bude veľmi nákladné vymyslieť a aplikovať nove riešenia. Takisto dôjde k obmedzeniu vo využívaní vyťažovacieho softwaru, kde sa bude musieť počítať s novým prvkom. Takisto systémovo je na strane záväzku rozpoznať iba pomernú časť dane, ktorá bola zaplatená. Bude treba úplne zmeniť logiku a spôsob clearingov a vyrovnaní. Určite by bol potom na automatizáciu vhodne uverejniť list osobitných platiteľov, ktorý by fungoval presne princípom black listu. 
 	Z 	N 	Zavedenie osobitnej úpravy a stanovenie podmienok jej uplatňovania vychádza z Analýzy zavedenia režimu uplatňovania DPH na základe platieb, ktorý predchádzal predloženiu návrhu zákona. Analýza bola v medzirezortnom pripomienkovom konaní a až následne bola schválená Vládou SR. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, RÚZ upustila od pripomienky. 	
RUZ 	6. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 24, v časti §68d odsek 15 
Navrhujeme v tomto bode v § 68d ods. 15 stanoviť minimálnu výšku pokuty v sume 2.000 EUR 

Odôvodnenie: 
Platitelia DPH s obratom do 75.000 EUR tvoria skupinu malých podnikateľov, ktorý sa najčastejšie snažia obchádzať platnú legislatívu DPH a získať pre seba čo najväčší prospech, ak má zákonodarca snahu vychádzať im v ústrety, tak je dôležité aby boli dostatočne motivovaní túto snahu nezneužívať. 

 	Z 	N 	Pri stanovení minimálnej sankcie vo výške 2 000 eur by mohlo dochádzať k nespravodlivému a príliš vysokému sankcionovaniu platiteľa dane, ktorý porušil povinnosti podľa osobitnej úpravy, avšak tieto porušenia boli zanedbateľné. Z navrhovaného znenia vyplýva, že správca dane môže posúdiť výšku zavinenia a uložiť pokutu v rozpätí od 1 do 10 000 eur. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, RÚZ upustila od pripomienky. 
 	
RUZ 	7. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nových novelizačných bodov  
RÚZ navrhuje v čl. I., vložiť nové novelizačné body číslo 26 až 28 v nasledovnom znení: 

„26. V § 69 odseku 12 sa v písmenách f) a g) vypúšťajú slová „ak základ dane vo faktúre za dodanie týchto tovarov je 5 000 eur a viac“. 

„27. V § 69 odseku 12 sa v písmene h) vypúšťajú slová „ak základ dane vo faktúre za dodanie mobilných telefónov je 5 000 eur a viac“. 

„28. V § 69 odseku 12 sa v písmene i) vypúšťajú slová „ ,ak základ dane vo faktúre za dodanie integrovaných obvodov je 5 000 eur a viac“. 

Nasledujúce novelizačné body sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Zrušiť limit navrhujeme vzhľadom na to, že to robí komplikácie a zvyšuje to administratívu pri platbách vopred, pri čiastkových dodávkach, opravách týchto dodávok - keď sa zvyšuje - znižuje objem. Navyše je to rozsiahly metodický pokyn, ktorý demotivuje pracovníkov v oblasti podnikania. Je to zbytočné, keďže daňová povinnosť sa dá preniesť na prijímateľa v plnom rozsahu. Zdanenie prijímateľa je odkontrolovateľné cez kontrolný výkaz DPH. 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, RÚZ upustila od pripomienky. 	
RUZ 	8. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nový novelizačný bod 29 
RÚZ navrhuje vložiť do čl. I., nový novelizačný bod 29 v nasledovnom znení: 

„29. V § 69b sa vkladá nový odsek (2), ktorý znie: 

(2) Zaplatením dane uvedenej na faktúre od dodávateľa zverejneného v zozname podľa § 69 ods. 15 na zverejnený bankový účet /38/ tohto dodávateľa v lehote splatnosti faktúry ručenie za daň odberateľovi zaniká.“ 

Doterajšie odseky 2 až 8 sa označujú ako odseky 3 až 9. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 38 znie: 
„38) § 67 ods.2 zákona č. 563/2009 Z. z. v znení zákona č. .../2015 Z. z.“. 

Nasledujúce novelizačné body sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Tento odsek hovorí o tom, že rizikovým platiteľom DPH prijímatelia plnení od týchto platiteľov by už nemuseli zadržiavať DPH, ale by DPH platili na účet, ktorý tento rizikový platiteľ DPH nahlási na DÚ na zverejnenie. A platením DPH na tento účet by sa prijímateľ plnenia zbavil ručenia za daň. V iných prípadoch, keď sa rušili zmluvy s rizikovými platiteľmi DPH a týmto spoločnostiam klesali zákazky, lebo s ním obchodní partneri prestali obchodovať, by v tomto prípade mohli títo rizikoví platitelia opäť získať zákazky a DPH by bola presmerovaná na účty zverejnené DÚ, čím by štát mohol vybrať daň. To isté platí v Českej republike. 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Problematika si vyžaduje bližšiu analýzu. Je možné návrh považovať za podnet na novelizáciu zákona o DPH. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky, RÚZ trvá na pripomienke. 	
RUZ 	9. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nový novelizačný bod 30 
RÚZ navrhuje vložiť do čl. I., nový novelizačný bod 30 v nasledovnom znení: 

„30. V § 73 v písmene b) sa mení text nasledovne „od konca kalendárneho mesiaca, v ktorom bola prijatá platba pred dodaním tovaru alebo služby,“. 

Nasledujúce novelizačné body sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Pri prijatí platby vopred navrhujeme, aby sa vystavovala len faktúra za daný mesiac, najneskôr do 15 dní po skončení mesiaca s uvedením dátumu vzniku povinnosti deň prijatia platby. A to na taký rozsah prijatia platby, ktorá nebola použitá za skutočné dodania v tom kalendárnom mesiaci. Touto zmenou chceme využiť to, ak sa prijme platba 1. dňa v mesiaci a dodanie bude v poslednej dekáde mesiaca a výška dodania bude zhodná s výškou prijatou platby, tak spoločnosť vystaví len 1 FA za mesiac. V súčasnom prípade musí vystavovať 2 FA, čo je administratívne zbytočné. Robí to komplikácie aj v kontrolnom výkaze DPH. 
 	Z 	A 	 	
RUZ 	10. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nový novelizačný bod 31 
„31. V § 78a v odseku 2 sa na konci pripája text „ s výnimkou uvedenou v odseku 3“. 

Nasledujúce novelizačné body sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
V kontrolnom výkaze DPH navrhujeme nevykazovať v Kontrolnom výkaze DPH dohady pri dodaní tovaru a služieb, keď tovar a služba boli dodané, keď vo väčšine prípadov, zahraničný dodávateľ nevystavil faktúru a vieme, že tieto dodávky tovarov a služieb slúžia na podnikateľský účel v plnom rozsahu a vieme, že si uplatňujeme nárok na odpočet DPH v plnom rozsahu. V takomto prípade je dopad na výšku DPH nulový. Spoločnosť z pomocnej evidencie dohadov si nahráva dáta do KV a následne, keď príde faktúra, musí faktúru overiť s jednotlivými dohadmi a vylúčiť faktúru z Kontrolného výkazu DPH, čo je administratívne náročne a dopad na štátnu kasu je nulový. Myslíme si, že je úplne postačujúce v KV vykazovať údaje z FA, v období po doručení faktúry 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Údaje uvádzané v daňovom priznaní a kontrolnom výkaze by mali byť rovnaké, aby nevznikol rozpor. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, RÚZ upustila od pripomienky. 
 	
RUZ 	11. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nový novelizačný bod 32 
„ 32. V § 78a v odseku 3 sa na konci pripája text „až z faktúry, pokiaľ má nárok na odpočítanie dane v plnom rozsahu“. 

Odôvodnenie: 
KV DPH - chceme nevykazovať v Kontrolnom výkaze DPH dohady pri dodaní tovaru a služieb, keď tovar a služba boli dodané, keď vo väčšine prípadov, zahraničný dodávateľ nevystavil faktúru a vieme, že tieto dodávky tovarov a služieb slúžia na podnikateľský účel v plnom rozsahu a vieme, že si uplatňujeme nárok na odpočet DPH v plnom rozsahu. V takomto prípade je dopad na výšku DPH nulový. Spoločnosť z pomocnej evidencie dohadov si nahráva dáta do KV a následne, keď príde faktúra, musí faktúru overiť s jednotlivými dohadmi a vylúčiť faktúru z Kontrolného výkazu DPH, čo je administratívne náročne a dopad na štátnu kasu je nulový. Myslíme si, že je úplne postačujúce v KV vykazovať údaje z FA, v období po doručení faktúry. 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Údaje uvádzané v daňovom priznaní a kontrolnom výkaze by mali byť rovnaké, aby nevznikol rozpor. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, RÚZ upustila od pripomienky. 
 	
RUZ 	12. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 27 
Navrhujeme v tomto bode novely odstupňovať výšku limitu na dlh podľa dosahovaného obratu, alebo navrhujeme zmeniť tolerovaný nedoplatok z absolútnej výšky 1 000 EUR na pomernú výšku určenú % ( vo výške 0,05%) z nadmerného odpočtu na vrátenie 

Odôvodnenie: 
Pri spoločnostiach s vysokými obratmi je limit 1.000 EUR príliš nízky a rizikový, aby bolo možné využívať skrátenú 30 dňovú lehotu na vrátenie DPH. Takto navrhnutý limit bez odstupňovania považujeme za diskriminačný pre spoločnosti verejného záujmu. 
 	Z 	N 	Uvedením hodnoty 1 000 eur sa sleduje zámer zjemniť prípady, kedy platiteľ dane môže požiadať o skoršie vrátenie nadmerného odpočtu. Sleduje sa zámer, aby sa vylúčili prípady, keď platiteľ dane z nejakých dôvodov nemusí registrovať nedoplatky, napr. na poistných odvodoch. Možnosť skoršieho vrátenia nadmerného odpočtu je smerovaná pre daňovo spoľahlivé subjekty. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky, RÚZ trvá na pripomienke. 	
RUZ 	13. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu 29 
RÚZ navrhuje úpravu ustanovenia §79 odsek 8 sankciu pri neoprávnenom skoršom vrátení nadmerných odpočtov viazať nie na výšku skôr vrátených NO, ale na výšku nedoplatkov, kvôli ktorým nemalo byť využité skoršie vyplatenie nadmerných odpočtov. Platný právny stav vedie totiž podľa nášho názoru k neprimerane vysokým sankciám. 	Z 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. S navrhovanou úpravou nie je možné súhlasiť, nakoľko by mohla viesť k situáciám, kedy by bol vyplatený nadmerný odpočet skôr ako vznikne platiteľovi nárok a štát by si musel požičať prostriedky, ktoré by boli zaťažené aj úrokom. Dňa 11.5.2015 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Na základe vysvetlenia zo strany MF SR, RÚZ upustila od pripomienky. 
 	
MZVaEZ SR 	K Doložke zlučiteľnosti právneho predpisu s právom EÚ 
Odporúčame v bode 3. Problematika návrhu právneho predpisu: 
- vypustiť z odseku o práve primárnom informácie o práve sekundárnom, 
- zaradiť smernicu Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006) v platnom znení medzi sekundárne právo (prijaté pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskom spoločenstve a Zmluva o Európskej únii – do 30. novembra 2009). 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K vlastnému materiálu – bod 19  
V novelizačnom bode 19 - § 58, odporúčame pri označení čísla odseku nahradiť číslicu „(4)“ číslicou „(6)“. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. Zrejmá chyba v písaní. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K vlastnému materiálu – bod 27  
V novelizačnom bode 27 - § 79 ods. 2 písm. c), odporúčame slovo „šiestich“ nahradiť číslicou „6“. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. V zmysle bodu 6. prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky, ak sa v jednom ustanovení uvádzajú základné číslovky od 1 do 10 a nad 10, vypisujú sa spravidla číslicami. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 68d ods. 4 
Dávame na zváženie, či nie je potrebné upraviť aj iné formy protiplnenia, napr. zmenky, šeky, postúpenie pohľadávky, vzájomné započítanie pohľadávok zmluvných strán, protiplnenie v nepeňažnej hodnote a pod., a to napríklad nahradením slova „platby“ slovom „protiplnenia“ alebo „protihodnoty“. 	O 	N 	V zmysle judikatúry Súdneho dvora EÚ (C-549/11) sa má pojem platba vykladať širšie a má zahŕňať aj prijatie akejkoľvek protihodnoty v inej forme ako peňažnej za predpokladu, že táto hodnota je vyjadriteľná v peniazoch. Jednotlivé formy platby bližšie vysvetlí metodika FR SR. 	
MDVaRR SR 	K bodu 24 
V bode 24 v odseku 17 odporúčame nahradiť slová ,,na svojom portáli“ slovami ,,na svojom webovom sídle“. 	O 	N 	Zákon už v iných ustanoveniach používa pojem portál. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bod 13 
Odporúčame slová "na účely podnikania" nahradiť slovami "na podnikanie". Ide o zjednotenie terminoógie - slová "na účely podnikania" sa vyskytujú len raz, slová "na podnikanie" sú v bode 13 2x a rovnako aj v celom bode 12. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bod 19 
Odporúčame opraviť označenie odseku z "(4)" na "(6)". 	O 	A 	 	
ÚOOÚ 	čl. I k novelizačnému bodu 24 k § 68d ods. 17 navrhovaného materiálu 
K čl. I k novelizačnému bodu 24 k § 68d ods. 17 navrhovaného materiálu: Požadujeme doplnenie zoznamu zverejňovaných osobných údajov o platiteľoch, fyzických osobách, Finančným riaditeľstvom Slovenskej republiky, ktorí písomne oznámili začatie uplatňovania osobitnej úpravy a platiteľov, ktorí písomne oznámili skončenie uplatňovania osobitnej úpravy. 

Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Podľa § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z. z. (ďalej len „zákon č. 122/2013 Z. z.“) je možné spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb, fyzických osôb, bez ich súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje účel spracúvania osobných údajov, okruh dotknutých osôb a zoznam osobných údajov respektíve ich rozsah. Za účelom súladu navrhovaného materiálu s § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. požadujeme, aby zoznam osobných údajov platiteľov, fyzických osôb, zverejňovaných Finančným riaditeľstvom Slovenskej republiky, bol do navrhovaného znenia doplnený. 
 	Z 	N 	Zverejňovanie zoznamov Finančným riaditeľstvom SR upravuje § 52 Daňového poriadku. Uvedený zákon je tiež v legislatívnom procese (MPK) a do uvedeného paragrafu sa dopĺňa nový odsek 11, podľa ktorého sa bude zverejňovať zoznam platiteľov dane z pridanej hodnoty vrátane obsahu informácií, ktoré budú zverejnené. Toto nové ustanovenie odkazuje na nový § 68d ods. 17 zákona o DPH. 
Dňa 7.5.20105 sa uskutočnilo prerokovanie zásadnej pripomienky. Po vysvetlení zo strany MF SR, ÚOOÚ upustil od pripomienky. 	
eustream a.s. 	k bodu 24 - § 68d – Osobitná úprava uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby 
1. V návrhu zákona je nedostatočne riešená ochrana odberateľov tých platiteľov dane, ktorí budú uplatňovať osobitnú úpravu uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby. 

Navrhujeme do návrhu zákona dopracovať povinnosť, aby boli platitelia dane, ktorí uplatňujú osobitný spôsob uplatňovania dane na základe prijatia platby, povinní písomne informovať nielen správcu dane, ale aj svojich odberateľov : 
• o vzniku osobitnej úpravy uplatňovania dane, t.j. o prvom dni zdaňovacieho obdobia začatia uplatňovania osobitnej úpravy, 
• o zániku osobitnej úpravy uplatňovania dane, t.j. o poslednom dni zdaňovacieho obdobia, ktorým skončil uplatňovanie osobitnej úpravy. 
V prípade, ak takáto informačná povinnosť platiteľov dane uplatňujúcich osobitnú úpravu nebude existovať, budú odberatelia takýchto platiteľov dane nútení vychádzať len zo slovnej informácie uvedenej na faktúre, ktorá nemusí byť správna, resp. nemusí byť na faktúre uvedená. 

2. V Zákone je potrebné upraviť vystavovanie faktúr na prelome zdaňovacích období v prípadoch, ak daňovník začína alebo končí uplatňovanie osobitnej úpravy. Nie je jasné, či má platiteľ dane, ktorý uplatňuje osobitný spôsob uplatňovania dane na základe prijatia platby, vystaviť faktúru a uviesť na nej informáciu „ daň sa uplatňuje na základe prijatia platby“ aj za dodávky tovarov a služieb v období, v ktorom osobitnú úpravu ešte neuplatňoval, ale faktúru vystavuje až v období, kedy ju uplatňuje. Resp. následne po skončení uplatňovania osobitnej úpravy, ak vystaví faktúru v období, kedy už úpravu neuplatňuje avšak za dodávky tovarov a služieb počas jej uplatňovania. 

3. Je nutné vysporiadať sa v zákone aj s následnou opravou faktúry vystavenej platiteľom uplatňujúcim osobitnú úpravu, pričom máme na mysli najmä opravu faktúry formou doplnenia slovnej informácie „daň sa uplatňuje na základe prijatia platby“. 
Následná oprava resp. následné doplnenie slovnej informácie na faktúre by nemalo byť platiteľom dane uplatňujúcim osobitnú úpravu umožnené a navrhujeme priamo v zákone túto možnosť opravy faktúry vylúčiť. V mnohých prípadoch bude totiž pre odberateľov neskoro, ak si už odpočítanie dane z pôvodnej faktúry uplatnili. Nie ich pričinením by museli následne opravovať už odpočítanú daň a to formou dodatočného daňového priznania. 

 	O 	ČA 	K bodu 1: 
Táto požiadavka by neúmerne administratívne zaťažila platiteľov dane, ktorí budú uplatňovať osobitnú úpravu. Naviac by vnášala právnu neistotu týkajúcu sa toho, ktorým odberateľom (aj predpokladaným) má povinnosť písomne poslať informáciu o tom, že uplatňuje osobitnú úpravu. Informácia na faktúre je dostatočná pre odberateľov a ďalšou informáciou by dochádzalo k duplicite v informovanosti. 
K bodu 2: 
Začatie uplatňovania osobitnej úpravy znamená, že vznik daňovej povinnosti na základe prijatej platby sa vzťahuje na dodanie tovarov alebo služieb a nie na vyhotovenie faktúr. Ak je faktúra vyhotovená k dodaniu tovaru alebo služby v období, v ktorom neuplatňuje osobitnú úpravu, je samozrejmé, že faktúra nemôže obsahovať informáciu o vzniku daňovej povinnosti na základe prijatej platby. Rovnaký prístup sa uplatňuje aj po skončení uplatňovania osobitnej úpravy vo vzťahu k vyhotoveniu faktúry. 
K bodu 3: 
Postup vo vzťahu k oprave faktúry bol do návrhu novely doplnený v odseku 4 v tom zmysle, že pôvodnú faktúru nesmie opraviť uvedením informácie, že "daň sa upatňuje na základe prijatia platby", ak túto informáciu neobsahovala pôvodná faktúra. 	
SAPF 	bodu 24 - § 68d – Osobitná úprava uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby 
1. Navrhujeme do návrhu zákona dopracovať povinnosť, aby boli platitelia dane, ktorí uplatňujú osobitný spôsob uplatňovania dane na základe prijatia platby, povinní písomne informovať nielen správcu dane, ale aj svojich odberateľov o: 
• vzniku osobitnej úpravy uplatňovania dane, t.j. o prvom dni zdaňovacieho obdobia začatia uplatňovania osobitnej úpravy, 
• zániku osobitnej úpravy uplatňovania dane, t.j. o poslednom dni zdaňovacieho obdobia, ktorým skončil uplatňovanie osobitnej úpravy. 

Zdôvodnenie: V návrhu zákona je nedostatočne riešená ochrana odberateľov tých platiteľov dane, ktorí budú uplatňovať osobitnú úpravu uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby. V prípade, ak takáto informačná povinnosť platiteľov dane uplatňujúcich osobitnú úpravu nebude existovať, budú odberatelia takýchto platiteľov dane nútení vychádzať len zo slovnej informácie uvedenej na faktúre, ktorá nemusí byť správna, resp. nemusí byť na faktúre uvedená. 

2. V Zákone navrhujeme zjednoznačniť pravidlá vystavovania faktúr na prelome zdaňovacích období v prípadoch, ak daňovník začína alebo končí uplatňovanie osobitnej úpravy. 

Zdôvodnenie: Nie je jasné, či má platiteľ dane, ktorý uplatňuje osobitný spôsob uplatňovania dane na základe prijatia platby, vystaviť faktúru a uviesť na nej informáciu „ daň sa uplatňuje na základe prijatia platby“ aj za dodávky tovarov a služieb v období, v ktorom osobitnú úpravu ešte neuplatňoval, ale faktúru vystavuje až v období, kedy ju uplatňuje. Resp. následne po skončení uplatňovania osobitnej úpravy, ak vystaví faktúru v období, kedy už úpravu neuplatňuje avšak za dodávky tovarov a služieb počas jej uplatňovania. 

 	O 	N 	K bodu 1: 
Táto požiadavka by neúmerne administratívne zaťažila platiteľov dane, ktorí budú uplatňovať osobitnú úpravu. Naviac by vnášala právnu neistotu týkajúcu sa toho, ktorým odberateľom (aj predpokladaným) má povinnosť písomne poslať informáciu o tom, že uplatňuje osobitnú úpravu. Informácia na faktúre je dostatočná pre odberateľov a ďalšou informáciou by dochádzalo k duplicite v informovanosti. 
K bodu 2: 
Začatie uplatňovania osobitnej úpravy znamená, že vznik daňovej povinnosti na základe prijatej platby sa vzťahuje na dodanie tovarov alebo služieb a nie na vyhotovenie faktúr. Ak je faktúra vyhotovená k dodaniu tovaru alebo služby v období, v ktorom neuplatňuje osobitnú úpravu, je samozrejmé, že faktúra nemôže obsahovať informáciu o vzniku daňovej povinnosti na základe prijatej platby. Rovnaký prístup sa uplatňuje aj po skončení uplatňovania osobitnej úpravy vo vzťahu k vyhotoveniu faktúry. 	
SBA 	K bodu 9, § 42 
Navrhujeme zmeniť na: 

V § 42 sa za slová „§ 49 ods. 3“ vkladajú slová „a bez možnosti úpravy odpočítanej dane vzťahujúcej sa na dodaný investičný majetok podľa § 54." 

Odôvodnenie: 
Podľa dôvodovej správy je účelom oslobodiť od DPH dodanie investičného majetku, pri ktorom nevznikol nárok na úpravu podľa § 54. Preto navrhujeme v §42 špecifikovať, že ide o oslobodenie dodania investičného majetku a nie oslobodenie dodania tovaru všeobecne. Pokiaľ v §42 bude v definícii slovo „tovar“, môžu vzniknúť pochybnosti, že podľa § 42 je možné oslobodiť aj dodanie iného tovaru, napríklad zásob, keďže ani pri zásobách nie je možné uplatniť § 54. 
 	O 	N 	Z odkazu na § 54 zákona o DPH je jednoznačné, že nemôže ísť o iné tovary ako tovary, ktoré predstavujú investičný majetok. 	
SBA 	K bodu 24, §68d ods. 1  
Navrhujeme zmeniť na: 

(1) Platiteľ registrovaný podľa § 4 alebo 5 sa môže rozhodnúť pre uplatňovanie osobitnej úpravy podľa odsekov 3 až 14, ak...“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme zrovnoprávnenie tuzemských a zahraničných osôb. 	O 	N 	Z dôvodu, že zahraničné osoby registrované podľa § 5 zákona o DPH sú menej dosažiteľné ako platitelia dane usadení v tuzemsku, sa osobitná úprava má vzťahovať len na platiteľov dane so sídlom, miestom podnikania alebo prevádzkarňou v tuzemsku. 	
SBA 	K bodu 24, §68d ods. 1 písm. b) 
Navrhujeme zmeniť takto: 

...b) na platiteľa nebol vyhlásený konkurz alebo platiteľ nevstúpil do likvidácie prípadne obdobného procesu podľa zahraničných právnych predpisov. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme zrovnoprávnenie tuzemských a zahraničných osôb. 	O 	N 	Z dôvodu, že osobitná úprava sa má uplatňovať len platiteľmi dane so sídlom, miestom podnikania alebo prevádzkarňou v tuzemsku, nie je potrebné zrovnoprávnenie tuzemských a zahraničných osôb. 	
SBA 	K bodu 24, § 68d ods. 4 
Zákon uvádza vznik daňovej povinnosti v nadväznosti na úhradu za dodanie a faktúra má obsahovať povinnú informáciu o uplatnení osobitnej úpravy. Ustanovenie však nerieši, ako má odberateľ takéhoto platiteľa zisťovať vznik daňovej povinnosti, či môže vychádzať z dátumu kedy uhradil takúto faktúru platiteľovi, alebo musí zisťovať dátum pripísania úhrady u platiteľa. 

Odôvodnenie 
V prípade naviazania vzniku daňovej povinnosti na prijatie platby u platiteľa by sme museli zisťovať skutočný dátum prijatia úhrady (čo je administratívne náročný proces) alebo môžeme vychádzať zo zjednodušenia, že je to dátum, kedy odišla platba z účtu. V krajnom prípade by vznikla situácia, že úhrada odišla napr. 30.4. t.j. odpočítanie dane by bolo v apríli a platiteľ by prijal úhradu 2.5. t.j. daň by odviedol až v májovom daňovom priznaní. 
 	O 	N 	Je dôležité prijatie úhrady (vznik daňovej povinnosti) a nie odpísanie z účtu. Navrhovaná úprava neprekonáva základné pravidlo vzniku daňovej povinnosti. Navyše je možné, že ak platiteľ dane nemá istotu o prijatí platby, môže uplatniť odpočítanie dane v ktoromkoľvek zdaňovacom období do konca kalendárneho roka. 	
SBA 	K bodu 24, §68d ods. 5 
Navrhujeme upraviť text v druhej vete ustanovenia nasledovne: 
„Ak platiteľ podľa odseku 2, alebo platiteľ, ktorý nakupuje tovary a služby od platiteľa podľa odseku 2, zaplatí len časť protihodnoty za tovar alebo službu, právo odpočítať daň vzniká pomerne, podľa výšky sumy, ktorú zaplatil.“ 

Odôvodnenie: 
Z návrhu zákona nie je zrejmé, či platiteľ, ktorý nakupuje tovary a služby od platiteľa podľa odseku 2 musí uplatňovať rovnaký postup ako platiteľ podľa odseku 2 (t.j. nikde v zákone nie je stanovené, že „klasický“ platiteľ DPH si nemôže uplatniť celý odpočet DPH aj pri čiastočnej úhrade faktúry). 
Po nami navrhnutej úprave znenia budú podmienky odpočítania dane pri čiastočnej úhrade faktúry zadefinované u všetkých platiteľov rovnako. 

V prípade neakceptovania tejto pripomienky na úpravu § 68 d ods.5, navrhujeme úpravu v § 49 príp. §51 zákona. 
Ak tvorca zákona nebude meniť ustanovenia v § 68 d zákona, uvedené vyššie navrhujeme zvážiť úpravu ustanovení § 49, príp. § 51 a § 54 zákona tak, aby z nich bolo zrejmé : 
- Ako má uplatňovať odpočítanie dane platiteľ nakupujúci tovary a služby od platiteľa podľa § 68 d bodu 2 zákona pri čiastočnej úhrade faktúry (t.j. či má uplatniť len pomernú časť DPH viažucu sa k uhradenej sume , 
- ako má postupovať platiteľ nakupujúci investičný majetok od platiteľa podľa § 68 d bodu 2 pri uplatnení odpočítania dane na základe platby faktúry zrealizovanej po skončení roka, v ktorom začalo plynúť obdobie na úpravu odpočítanej dane ...(ak v priebehu tohto času došlo k zmene účelu použitia alebo zmene rozsahu použitia investičného majetku), nakoľko tento „opačný odberateľsko - dodávateľský vzťah“ nikde v zákone vyriešený nie je. 

 	O 	N 	Zo všeobecných pravidiel vyplýva, že právo na odpočítanie dane vzniká v momente vzniku daňovej povinnosti u dodávateľa. Ak dodávateľovi vzniká daňová povinnosť postupne podľa sumy prijatej platby, rovnako aj odberateľovi vzniká právo na odpočítanie dane postupne vo výške zodpovedajúcej zaplatenej platbe. 	
SBA 	K bodu 24, § 68d ods.6 
Navrhujeme upraviť text ustanovenia nasledovne: 
„Ak platiteľ podľa odseku 2 alebo platiteľ, ktorý nakupuje investičný majetok od platiteľa podľa odseku 2, uplatňuje odpočítanie dane pri investičnom majetku podľa § 54 ods.2 až po skončení kalendárneho roka, v ktorom začalo plynúť obdobie na úpravu odpočítanej dane podľa § 54 alebo § 54 a, je povinný pri odpočítaní dane a prípadnom vysporiadaní pomerného odpočítania dane zohľadniť zmenu alebo zmeny účelu použitia investičného majetku a zmenu alebo zmeny rozsahu použitia investičného majetku, ak k týmto zmenám došlo v období od začiatku plynutia obdobia na úpravu odpočítanej dane...“ 

Odôvodnenie: 
Sme toho názoru, že evidencia a sledovanie zmien účelu použitia od času obstarania do času odpočítania dane bude príliš komplikovaná a navyše z návrhu zákona nie je zrejmé, či má rovnako postupovať (zohľadňovať zmenu účelu použitia /zmenu rozsahu použitia investičného majetku) aj opačná strana obdobného zmluvného vzťahu – t.j. platiteľ, ktorý nakupuje investičný majetok od platiteľa podľa odseku 2 a uplatňuje si odpočítanie dane až po skončení roka, v ktorom začalo plynúť obdobie na úpravu odpočítanej dane (t.j. k úhrade faktúry kupujúcim príde až v nasledujúcom roku, a zároveň dôjde k zmene účelu použitia majetku). 
Týmto doplnením sa stanoví jednotný postup pri uplatňovaní odpočtu DPH u všetkých platiteľov DPH, ktorých sa osobitná úprava § 68d ods.6 dotýka. 
Pre zjednodušenie navrhujeme v takýchto prípadoch zvážiť možnosť uplatniť odpočítanie dane koeficientom platným v čase uplatnenia odpočtu. 
V prípade neakceptovania tejto pripomienky na úpravu v §68d ods.6, navrhujeme zvážiť úpravu § 54 zákona. 
 	O 	A 	 	
SBA 	Všeobecná pripomienka k novému § 68d v nadväznoti na §19 ods. 3 písm. k) 2) 
Nie je jasné, kedy sa má „neuplatnená DPH“ z faktúr napr. za služby (ktoré sú daňovým výdavkom bez ohľadu na zaplatenie), pri ktorých je odpočet DPH viazaný na zaplatenie podľa § 68d zahrnúť do daňových výdavkov. 

V čase, kedy bola služba dodaná (t.j. v období, s ktorým služba a teda aj fakturovaná DPH časovo a vecne súvisí), alebo až v čase, kedy vznikne platiteľovi právo na odpočet DPH zo štátneho rozpočtu? V zákone o dani z príjmov je v § 19 ods.3 písm. k) bod2 uvedené, že daň z pridanej hodnoty je daňovým výdavkom, ak na jej odpočítanie platiteľ DPH nemá nárok, alebo pomerná časť dane, ak platiteľ DPH uplatňuje nárok na odpočítanie dane koeficientom. V čase účtovania faktúry, ešte nie je zrejmé, kedy a či vôbec platiteľ faktúru zaplatí, t.j. či mu vznikne nárok na odpočítanie DPH zo štátneho rozpočtu a v akej výške (problémy môžu vznikať napr. na prelome kalendárnych rokov). 

Obdobná situácia môže nastať aj pri zaraďovaní majetku do používania (ako sa má zaradiť majetok do používania a ako účtovať o DPH, ak si platiteľ v čase zaradenia ešte nemôže odpočítať DPH z dôvodu nezaplatenia faktúry?) 
 	O 	N 	Zákon o DPH nerieši a neupravuje daňové výdavky na účely dane z príjmov. 	
SBA 	§ 39 ods. 1 písm. f) 
Navrhujeme nasledovnú zmenu : 
V § 39 ods. 1 písm. f) sa za slová „týchto činností“ vkladajú slová „napr. vedenia záznamov a účtov potrebných na evidenciu majiteľov cenných papierov, prevod a prechod cenných papierov“. 

Odôvodnenie: 

V zmysle § 39 ods. 1 zákona č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov medzi finančné služby oslobodené od dane patria aj „činnosti týkajúce sa cenných papierov a obchodných podielov vrátane sprostredkovania týchto činností; oslobodená od dane nie je správa cenných papierov a úschova cenných papierov“. Medzi účastníkmi finančného trhu na Slovensku nie je jednotný názor na uplatnenie DPH v súvislosti s vedením účtov potrebných na evidenciu majiteľov cenných papierov. 

Súdny dvor EU v prípade C-44/11 konštatoval,“ že transakcie týkajúce sa akcií a iných cenných papierov sú transakciami na trhu s cennými papiermi a že obchody s cennými papiermi zahŕňajú úkony, ktoré menia právnu a finančnú situáciu medzi subjektmi“; v tejto súvislosti „plnenia týkajúce sa nákupu a predaja cenných papierov môžu spadať do pôsobnosti článku 135 ods. 1 písm. f) smernice 2006/112“ – t. j. medzi transakcie oslobodené od dane. 

V zmysle § 13 ods. 1 zákona č.566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) „cenný papier je vydaný okamihom, keď...pripísaný na účet majiteľa, klientsky účet alebo držiteľský účet“ (ďalej len „majetkový účet“). Medzi úkony, ktoré menia právnu a finančnú situáciu medzi subjektmi, patrí rovnako prechod a prevod cenného papiera, pri ktorých ku zmene majiteľa zaknihovaného cenného papiera dochádza zápisom v prospech účtu majiteľa zaknihovaného cenného papiera v súlade s §18 ods.2 a § 22 ods.2 zákona. Je zrejmé, že otvorenie majetkového účtu a jeho vedenie zákonom ustanoveným subjektom, predchádza nadobudnutiu cenného papiera novým majiteľom úkonmi, ktoré patria medzi „hlavné“ investičné služby a ich plnenie je oslobodené od DPH. Obdobný prístup je aplikovaný pri činnostiach týkajúcich sa vkladov a bežných účtov vrátane ich sprostredkovania (§ 39 ods1 písm c) zákona č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov), keď vedenie bežných účtov je oslobodené od DPH. 

S výnimkou držiteľskej správy, subjekty s povolením poskytovať vedľajšiu investičnú službu správu cenných papierov a úschovu cenných papierov v prípade tuzemských cenných papierov neposkytujú obvykle majiteľom tuzemských zaknihovaných cenných papierov pri vedení majetkových účtov správu v rozsahu štandardnom pre vyspelé kapitálové trhy, nakoľko v podmienkach Slovenskej republiky komunikujú majitelia cenných papierov v záujme výkonu a zachovania práv spojených s určitým cenným papierom priamo s emitentom toho cenného papiera a naopak. Obvykle správa cenných papierov zahŕňa činnosti zabezpečujúce splnenie záväzkov spojených s cennými papiermi, ako inkaso výnosov a menovitej hodnoty cenných papierov, vrátane napr. sprostredkovania predkladania dokumentov potrebných na zamedzenie dvojitého zdanenia, ďalej výkon výmenných práv alebo predkupných práv, zastupovanie na valnej hromade, sprostredkovanie informácií spojených s cenným papierom a pod. Z tohto dôvodu napr. Centrálny depozitár cenných papierov SR spoplatňuje vedenie majetkových účtov, ale neposkytuje službu správy cenných papierov. 

Jednoznačné zaradenie činnosti vedenia majetkových účtov a prevodu a prechodu cenných papierov medzi činnosti oslobodené od DPH odstráni pochybnosti účastníkov trhu a v neposlednom rade prispeje k rozvoju kapitálového trhu na Slovensku v kontexte s bezprecedentným zvýšením poplatkov za vedenie majetkových účtov zo strany Centrálneho depozitára cenných papierov SR s účinnosťou od 1.7.2015, ako aj s predajom podielu FNM SR v spoločnosti Slovak Telekom, a. s. 

 	Z 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Vedenie účtov predstavuje právne úkony, ktoré sú potrebné na výkon a zachovanie práv spojených s cennými papiermi, a patria pod správu cenných papierov. 	
SPPK 	K Čl. I bod 24 (§ 68d) 
Návrh zákona navrhujeme upraviť tak, aby platiteľovi dane, ktorý nebude uplatňovať osobitnú úpravu uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby podľa odsekov 3 až 14, vzniklo právo na odpočítanie dane z tovarov alebo služieb vždy v deň podľa § 19 (teda vždy podľa § 49 ods. 1 v nadväznosti na § 19). 

Odôvodnenie 
Podľa navrhovaného znenia § 68d odseku 4, vzniká daňová povinnosť pri uplatňovaní osobitnej úpravy dňom prijatia platby za tovar alebo službu, ktoré sú alebo majú byť dodané, a to z prijatej platby. To znamená, že vznik daňovej povinnosti u platiteľov DPH, ktorí sa rozhodnú postupovať podľa §68d, pripadne na deň prijatia platby od odberateľa. To však môže zásadne ovplyvniť platiteľov DPH neuplatňujúcich osobitný režim podľa §68d, ktorí budú nakupovať tovary alebo služby od dodávateľa uplatňujúceho osobitný režim podľa §68d, nakoľko právo na odpočítanie DPH im vznikne najskôr v deň úhrady faktúry dodávateľovi a nie v deň upravený podľa § 19, to je v deň dodania tovaru alebo služby. 

Navrhovaná právna úprava podľa § 68d má nepochybne význam pre malé a stredné podniky, ktorým zaplatenie dane pred prijatím úhrady faktúry od odberateľa spôsobuje problémy. Odhliadnuc od tejto skutočnosti však máme za to, že navrhované znenie § 68d nebude znamenať zlepšenie podnikateľského prostredia pre všetkých platiteľov DPH. 

Predovšetkým pre tých, ktorí nebudú aplikovať osobitnú úpravu uplatňovania dane podľa § 68d ods. 3 až 14, bude negatívnym dopadom zvýšenie administratívnej záťaže, ťažkosti spojené s uplatňovaním dvoch režimov na odpočítanie DPH z nakúpených tovarov a služieb, teda buď v momente dodania tovaru alebo v momente uskutočnenia platby, nutnosť sledovania ďalšieho zoznamu zverejneného FR SR, vznik dodatočných nákladov na úpravu účtovného softwaru – zapracovanie podmienky platby dodávateľskej faktúry na uplatnenie práva odpočítania DPH, zhoršenie cash-flow (nárok na odpočítanie dane z niektorých nakúpených tovarov alebo služieb až v momente úhrady faktúry dodávateľovi a zároveň vznik daňovej povinnosti z vlastných dodaní tovarov alebo služieb už v momente ich dodania, nie až v čase prijatia platby od zákazníka. 
 	Z 	N 	Zastávame názor, že návrh smeruje k alternatíve č. 3, ktorú obsahovala Analýza zavedenia režimu úhrady DPH po prijatí platby, pričom táto alternatíva vykazovala znaky negatívneho dopadu na príjmy štátneho rozpočtu a možného výskytu daňových podvodov. Po prerokovaní predmetnej analýzy Vládou SR bolo rozhodnuté rozpracovať v novele zákona o DPH alternatívu č. 2, ktorá je v predloženom návrhu novely zákona premietnutá. 	
CDCP 	k § 39 
§ 39 ods. 1 sa písm. f) navrhujeme doplniť nasledovne: 

„f) činnosti týkajúce sa cenných papierov a obchodných podielov vrátane sprostredkovania týchto činností a vedenia účtu majiteľa cenných papierov; oslobodená od dane nie je správa cenných papierov a úschova cenných papierov,“ 

Odôvodnenie: 
Predmetnou zmenou zákona sa docieli, že pre vedenie účtu majiteľa cenných papierov bude platiť rovnaký režim v súvislosti s DPH ako pri vedení účtov klientov v bankách. Predmetná právna úprava prispeje k zvýšeniu motivácie obyvateľstva investovať na kapitálovom trhu tým, že sa predmetná služba vedenia účtu majiteľa zlacní. Vedenie účtu majiteľa je dané právnou úpravou a majitelia cenných papierov sú povinní znášať náklady s tým spojené. 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Vedenie účtov predstavuje právne úkony, ktoré sú potrebné na výkon a zachovanie práv spojených s cennými papiermi, a patria pod správu cenných papierov. 	
SKDP 	K §25 ods. 3 
Navrhujeme v prvej vete §25 ods. 3 za slová „rozdiel medzi pôvodnou daňou a opravenou daňou sa uvedie“ doplniť slovo „najneskôr“. 
Odôvodnenie: 
V súčasnosti platné ustanovenie § 25 ods. 3 zákona určuje zdaňovacie obdobie, v ktorom má dodávateľ uviesť rozdiel medzi pôvodným základom dane a opraveným základom dane a rozdiel medzi pôvodnou daňou a opravenou daňou v prípade, ak nastane skutočnosť podľa § 25 ods. 1. Týmto obdobím je zdaňovacie obdobie, v ktorom sa vyhotovil doklad o oprave základu dane (alebo prijal v prípade transakcií, kde je povinný platiť daň nadobúdateľ tovaru alebo príjemca služby). 
V praxi sa často stáva, že opravný doklad reflektujúci skutočnosť, ktorá má za následok opravu základu dane / dane, je reálne vystavený alebo prijatý v neskoršom zdaňovacom období, než je obdobie, v ktorom nastala táto skutočnosť. Zároveň je často vystavený alebo prijatý v období, keď sa zostavuje daňové priznanie k DPH za predchádzajúce zdaňovacie obdobie. Je tak technicky ľahšie uskutočniteľné jeho začlenenie do daňového priznania za predchádzajúce zdaňovacie obdobie (závisí od účtovného systému resp. od zvyklostí pri zostavovaní daňových priznaní u jednotlivých platiteľov). Keďže existuje skupina daňovníkov, pre ktorých je časovo aj technicky jednoduchšie zahrnúť opravu do daňového priznania za obdobie, v ktorom nastala rozhodná skutočnosť, než do obdobia, kedy sa reálne vyhotovil alebo prijal príslušný opravný doklad, navrhujeme ustanovenie zákona prispôsobiť tak, aby ponúkalo daňovníkom možnosť vybrať si alternatívu, ktorá je pre nich optimálna. 
Momentálne znenie zákona takúto alternatívu vylučuje a v praxi spôsobuje zbytočnú administratívnu záťaž. 
Navrhovaná úprava predstavuje zjednodušenie procesu uvádzania opravných transakcií v daňovom priznaní a zosúladenie s postupom akceptovaným daňovou správou aj pre účely Kontrolného výkazu. Úprava tak prinesie zjednodušenie administratívy pre tých platiteľov, ktorí museli realizovať manuálne úpravy v podkladoch pre prípravu daňových priznaní z dôvodu malej flexibility súčasného znenia zákona. Pri gramatickom výklade slova „najneskôr“ však zostáva zachovaná aj možnosť uvádzať príslušné transakcie tak, ako je tomu doteraz, v čase vystavenia resp. prijatia opravného dokladu. 
Navrhovaná zmena nebude mať negatívny vplyv na príjmy štátneho rozpočtu, vzhľadom na návrh korešpondujúcej úpravy aj v § 53 pri odpočítaní dane a vzhľadom na to, že nejde o vyňatie z povinnosti zdaniť ani o návrh na oslobodenie od DPH. Je to zavedenie potenciálnej možnosti pre platiteľov posunúť moment odvodu DPH resp. jej vrátenia v rozsahu maximálne o jedno zdaňovacie obdobie. 

 	Z 	N 	Ministerstvo financií vykonalo analýzu problematiky a ak by sa pripomienka akceptovala (slovo "najneskôr"), hrozí riziko, že pri znížení a zvýšení dane by si platiteľ dane vybral vždy pre neho výhodnejší moment. Navrhovaný postup nezaväzuje dodávateľa a odberateľa postupovať v rovnakom zdaňovacom období. Nie je možné súhlasiť ani z dôvodu negatívneho dopadu na ŠR. 	
SKDP 	K §53 ods. 1 
Navrhujeme v druhej vete §53 ods. 1 za slovo „vykoná“ doplniť slovo „najneskôr“ a v tretej vete toho istého odseku za slová „opraví odpočítanú daň“ slovo „najneskôr“. 
Odôvodnenie 
Znenie tohto ustanovenia zákona v súčasnosti ustanovuje, že ak po skončení zdaňovacieho obdobia, v ktorom platiteľ uplatnil odpočítanie dane, nastane skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, je platiteľ, ktorý odpočítal daň, povinný opraviť odpočítanú daň. Oprava odpočítanej dane sa vykoná v tom zdaňovacom období, v ktorom platiteľ dostal doklad o oprave základu dane. Ak platiteľ doklad o oprave základu dane nedostane do 30 dní odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, opraví odpočítanú daň v zdaňovacom období, v ktorom uplynulo 30 dní odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1; ak sa oprava odpočítanej dane vzťahuje na nadobudnutie tovaru v tuzemsku z iného členského štátu alebo dodanie tovaru alebo služby, keď je povinný platiť daň príjemca plnenia, platiteľ súčasne opraví aj základ dane a daň podľa § 25. 
V praxi sa často stáva, že opravný doklad reflektujúci skutočnosť, ktorá má za následok opravu odpočítanej dane, je reálne prijatý v neskoršom zdaňovacom období, než je obdobie, v ktorom nastala táto skutočnosť. Zároveň je často prijatý v období, keď sa zostavuje daňové priznanie k DPH za predchádzajúce zdaňovacie obdobie. Je tak technicky ľahšie uskutočniteľné jeho začlenenie do daňového priznania za predchádzajúce zdaňovacie obdobie (závisí od účtovného systému resp. od zvyklostí pri zostavovaní daňových priznaní u jednotlivých platiteľov). Keďže existuje skupina daňovníkov, pre ktorých je časovo aj technicky jednoduchšie zahrnúť opravu do daňového priznania za obdobie, v ktorom nastala rozhodná skutočnosť, než do obdobia, kedy sa reálne prijal príslušný opravný doklad, navrhujeme ustanovenie zákona prispôsobiť tak, aby ponúkalo daňovníkom možnosť vybrať si alternatívu, ktorá je pre nich optimálna. 
Rovnako ako v prípade § 25 ods. 3, momentálne znenie zákona v § 53 ods. 1 takúto alternatívu vylučuje a v praxi spôsobuje zbytočnú záťaž, technické komplikácie a vyžaduje dodatočnú evidenciu jednak skutočností podľa § 25 ods. 1, ktoré majú za následok zníženie základu dane, a jednak dokladov preukazujúcich takéto skutočnosti. Taktiež rozlišovanie medzi transakciami, pri ktorých sa vyhotovuje opravný doklad a transakciami, pri ktorých sa doklad nevyhotovil a ich časovo rozličné uvádzanie v daňových priznaniach neúmerne zvyšuje administratívnu záťaž pre platiteľov dane, ktorí majú široké portfólio dodávateľov a nakupovaných tovarov a služieb. 
Presné sledovanie dňa, kedy uplynula 30-dňová lehota za každú transakciu, ktorá bola opravovaná a pri ktorej nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1 a nebol vystavený doklad dodávateľom v stanovenej lehote, vyžaduje špeciálnu evidenciu dodaní, ktorú vo veľkej väčšine prípadov nie je možné systémovo nastaviť v účtovno-daňových softvéroch daňovníkov. Mnohokrát je tak potrebné „30-dňovú lehotu“ počítať manuálne a dodatočne vkladať do daňových záznamov. Toto môže viesť k nepresnostiam resp. opomenutiam. 
Navrhujeme preto ustanovenie zákona prispôsobiť tak, aby ponúkalo daňovníkom možnosť vybrať si alternatívu, ktorá je pre nich optimálna podobne, ako to navrhujeme pri korešpondujúcej úprave v § 25. 
Ide o zrkadlovú úpravu k predchádzajúcej navrhovanej úprave § 25 ods. 3 prvá veta tak, aby odberateľ mal možnosť vrátiť časť odpočítanej dane už v daňovom priznaní za zdaňovacie obdobie predchádzajúce zdaňovaciemu obdobiu, v ktorom dostal doklad o oprave základu dane, resp. skôr, než uplynie 30 dní odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ak platiteľ doklad o oprave základu dane nedostane. 
Ako už bolo spomínané vyššie, doplnením slova „najneskôr“ tak, ako navrhujeme, zostane stále zachovaná aj možnosť opraviť odpočítanú daň tak, ako tomu bolo doteraz, t.j. v zdaňovacom období, v ktorom platiteľ dostal doklad o oprave základu dane, resp. ktorom uplynul 30. deň od skutočnosti podľa § 25 ods. 1, ak platiteľ doklad o oprave základu dane nedostane. 
Navrhovaná zmena nebude mať negatívny vplyv na príjmy štátneho rozpočtu. Vzhľadom na to, že v podnikateľskej praxi prevažujú opravy základu dane a DPH v zmysle „dobropisovania“ (zľavy z ceny, zrušenie plnení), umožnenie vrátenia dane do štátneho rozpočtu v skoršom období oproti súčasnej úprave nebude mať negatívne dôsledky na bilanciu DPH. 

 	Z 	N 	Z dôvodu, že popísaný prípad nie je prípadom uvedeným v § 25 ods. 3 zákona o DPH (tzn. doklad sa nevyhotovuje), uplatní sa postup podľa § 53 ods. 1 tretia veda za bodkočiarkou zákona o DPH, ktorá stanovuje postup úpravy. 	
SKDP 	K §53 ods. 2 
Navrhujeme v druhej vete §53 ods. 2 za slová „Oprava odpočítanej dane sa vykoná“ doplniť slovo „najneskôr“. 
Odôvodnenie 
Platné znenie ustanovenia § 53 ods. 2 stanovuje, že ak bola vykonaná oprava základu dane podľa § 25, ktorá má za následok zvýšenie základu dane, má platiteľ, ktorý odpočítal daň, právo opraviť odpočítanú daň. Oprava odpočítanej dane sa vykoná v tom zdaňovacom období, v ktorom platiteľ dostal doklad o oprave základu dane. 
Odôvodnenie potreby úpravy spomínaného ustanovenia je obdobné odôvodneniu k § 53 ods. 1 uvedenému vyššie. 
Rovnako ako v predošlom prípade, ide o „zrkadlovú“ úpravu k predchádzajúcej navrhovanej úprave § 25 ods. 3 prvá veta tak, aby odberateľ mal právo odpočítať daň už v daňovom priznaní za zdaňovacie obdobie predchádzajúce zdaňovaciemu obdobiu, v ktorom dostal doklad o oprave základu dane, pokiaľ tento doklad má v lehote na podanie daňového priznania za toto obdobie. 
Navrhovaná zmena nebude mať negatívny vplyv na príjmy štátneho rozpočtu vzhľadom na to, že sa nenavrhuje vyňatie z povinnosti zdaniť ani oslobodiť transakcie od DPH. Je to zavedenie potenciálnej možnosti pre platiteľov posunúť moment odpočítania DPH v rozsahu maximálne o jedno zdaňovacie obdobie. 

 	Z 	N 	Z dôvodu, že popísaný prípad nie je prípadom uvedeným v § 25 ods. 3 zákona o DPH (tzn. doklad sa nevyhotovuje), uplatní sa postup podľa § 53 ods. 1 tretia veda za bodkočiarkou zákona o DPH, ktorá stanovuje postup úpravy. 	
SKDP 	K §55 ods. 1 
Navrhujeme aby §55 ods. 1 znel nasledovne: „Osoba, ktorá sa stala platiteľom, môže odpočítať daň viažucu sa k tovarom a službám nakúpeným pred dňom, keď sa stala platiteľom. Ak je tovar s výnimkou zásob odpisovaným majetkom (26), a bol zahrnutý do daňových výdavkov podľa osobitného predpisu (27a) v kalendárnych rokoch predchádzajúcich kalendárnemu roku, v ktorom sa osoba stala platiteľom, odpočítavanú daň platiteľ zníži o pomernú časť dane zodpovedajúcu odpisom. Platiteľ, ktorý nie je účtovnou jednotkou, použije pri znížení odpočítateľnej dane postup ako platiteľ, ktorý je účtovnou jednotkou. Platiteľ nemôže odpočítať daň, ak tovary a služby nepoužije na dodávky tovarov a služieb ako platiteľ.“ 
Odôvodnenie: 
Ustanovenie §55 ods. 1 v platnom znení neumožňuje odpočítať daň zo služieb a tovarov, ktoré nepredstavujú majetok (napríklad elektrická energia, poradenstvo, nájomné, a pod), pokiaľ tieto boli nakúpené pred pridelením slovenského IČ DPH. Toto je v rozpore s ustanoveniami európskej DPH legislatívy, ako aj s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora EÚ (napr. C-385/09 Nidera, C-280/10 Kopalnia Odkrywkova Polski Travertyn, C-268/83 Rompelman). Navrhovaným znením sa uvedený rozpor s právom európskej únie odstráni a umožní podnikateľom, ktorí len rozbiehajú svoju činnosť (napríklad tzv. start-upy), aby ich rozbeh nebol na Slovensku zaťažený neodpočítateľnou daňou na položky nakúpené pred registráciou k DPH, pokiaľ tieto nakúpené tovary alebo služby neskoršie platiteľ využije na svoje zdaniteľné dodávky tovarov a služieb. 
 	Z 	A 	 	
SKDP 	K § 19 ods. 9 
V § 19 sa za odsek 8 vkladá nový odsek 9, ktorý znie: 
„Ak je tovar odoslaný alebo prepravený z tuzemska do iného členského štátu a jeho dodanie spĺňa podmienky na oslobodenie od dane podľa § 43 ods. 5, dňom vzniku daňovej povinnosti je deň, keď kupujúci nadobudne právo nakladať s tovarom ako vlastník.“ 
Doterajšie odseky 9 a 10 sa označujú ako odseky 10 a 11. 
Odôvodnenie: 
Zmena sa navrhuje s cieľom odstrániť nejasnosti v uplatnení DPH v prípade, že v členskom štáte, v ktorom je tovar umiestnený v sklade, je možné uplatniť osobitný režim, kedy sa takáto transakcia považuje za nadobudnutie tovaru kupujúcim (obdoba § 11a zákona o DPH). 
 	O 	N 	Zastávame názor, že pri uvedenej problematike je potrebné vychádzať z legislatívnej úpravy v inom členskom štáte. Nie každý členský štát má zavedené zjednodušenie obdobné ako SR v § 11a zákona o DPH. 	
SKDP 	K § 43 ods. 5 
V § 43 sa za odsek 4 vkladá nový odsek 5, ktorý znie: 
„Oslobodené od dane je premiestnenie tovaru, ktorý je odoslaný alebo prepravený z tuzemska do iného členského štátu zdaniteľnou osobou identifikovanou pre daň v tuzemsku alebo na jej účet a ktorý je umiestnený v inom členskom štáte v sklade na účel následného dodania tovaru jedinej zdaniteľnej osobe identifikovanej pre daň v inom členskom štáte, ak je zdaniteľná osoba identifikovaná pre daň v inom členskom štáte nadobúdateľom a je povinná platiť daň z nadobudnutia tovaru.“ 
Doterajšie odseky 5 až 8 sa označujú ako odseky 6 až 9. 
V § 43 ods. 5 sa slová „ podľa odsekov 1 až 4“ sa nahrádzajú slovami „podľa odsekov 1 až 5“. 
 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Navrhovaný postup nemá oporu v smernici Rady 2006/112/ES. 	
SKDP 	K § 69 ods. 2  
Navrhujeme nahradiť navrhované znenie „zdaniteľná osoba, ktorá má sídlo, miesto podnikania, prevádzkareň alebo bydlisko v tuzemsku, je povinná platiť daň pri službách uvedených v § 16 ods. 1 až 4, 10 a 11 a pri tovare okrem tovaru dodaného formou zásielkového predaja, ktoré jej dodala zahraničná osoba z iného členského štátu alebo zahraničná osoba z tretieho štátu, ak miesto dodania služby alebo tovaru je v tuzemsku“ na znenie „zdaniteľná osoba, ktorá má sídlo, miesto podnikania, prevádzkareň alebo bydlisko v tuzemsku, je povinná platiť daň pri službách uvedených v § 16 ods. 1 až 4, 10 a 11 a platiteľ dane podľa § 4 je povinný platiť daň pri tovare okrem tovaru dodaného formou zásielkového predaja“ pričom ostatná časť vety by ostala nezmenená. 
Odôvodnenie: 
Tento návrh uvádzame z toho dôvodu, že podľa navrhovaného znenia bude akákoľvek lokálna dodávka tovaru s miestom dodania v tuzemsku uskutočnená zahraničnou osobou podliehať mechanizmu reverse-charge, a to bez ohľadu na fakt, či príjemcom plnenia je zdaniteľná osoba alebo platiteľ dane. 
Zahraničné spoločnosti poskytujúce takéto dodanie už nebudú povinné registrovať sa pre DPH. Zároveň zahraničné spoločnosti, ktoré pre DPH registrované už sú, nebudú mať nárok na vrátenie vstupnej DPH cez priznanie (ale prostredníctvom žiadosti o vrátenie DPH zahraničnej osobe), ak budú uskutočňovať len tuzemské dodávky. 
Príjemcovia plnenia budú povinní podľa § 78 ods. 3 podať daňové priznanie a odviesť príslušnú výšku dane. 
Tieto faktory spôsobia jednak nesmiernu cash-flow záťaž pre zahraničných dodávateľov (z dôvodu nemožnosti odpočtu DPH cez priznanie), a taktiež neistotu a neochotu obchodovať so zahraničnými dodávateľmi najmä zo strany malých podnikov (zdaniteľných osôb, ktoré nie sú registrované), pre ktorých táto úprava bude znamenať dodatočnú administratívnu záťaž a náklady. Zároveň možno očakávať, že daň z lokálnych dodávok uskutočnených zahraničnou osobou pre zdaniteľné osoby (ktorí nie sú platiteľmi) nebude v mnohých prípadoch vybraná. 
Preto navrhujeme aspoň zmierniť túto záťaž a zmeniť navrhované znenie § 69 ods. 2 tak, aby sa prenos daňovej povinnosti pri tuzemských dodávkach vzťahoval iba na prípady, kedy príjemcom plnenia je platiteľ DPH. 
 	O 	N 	Dôsledky tohto ustanovenia budú zmiernené úpravou vrátenia dane zahraničným podnikateľom z tretích štátov. 	
SKDP 	K § 78a ods. 2 písm a) 
Navrhujeme doplniť do písmena a) znenie: „alebo z ktorých je povinný platiť daň v tuzemsku príjemca plnenia podľa § 69 ods. 12 písm. f) až i) alebo podľa § 69 ods. 2, okrem zjednodušenej faktúr“. 
Zároveň navrhujeme zmeniť, resp. doplniť štruktúru kontrolného výkazu v nadväznosti na vyššie uvedené. 

Odôvodnenie: 
V súčasnosti dodávatelia neuvádzajú do kontrolného výkazu dodania tovarov alebo služieb, pri ktorých osobou povinnou platiť daň je príjemca plnenia (okrem dodávok podliehajúci lokálnemu reverse-charge mechanizmu podľa § 69 ods. 12). Keďže tieto dodávky nie sú dodávateľmi uvádzané ani v DPH priznaní, nie sú tieto plnenia zo strany daňového úradu kontrolovateľné a sledovanie odvodu dane by bolo v podstate neuskutočniteľné (neboli by uvádzané v žiadnom DPH výkaze), navrhujeme doplniť znenie zákona a formát kontrolného výkazu tak, aby sa v ňom uvádzali aj ostatné dodávky, pri ktorých osobou povinnou platiť daň je príjemca podľa § 69 ods. 2 (napr. doplnením novej sekcie A3 vzťahujúcej sa k plneniam dodávateľa, pri ktorých osobou povinnou platiť daň je príjemca podľa § 69 ods. 2). 
 	O 	N 	Návrh súvisí s pripomienkou k § 69 ods. 2 zákona o DPH a v súčasnosti nie je zámerom vstupovať do kontrolného výkazu DPH. 	
SKDP 	K § 49 ods. 9 
Navrhujeme vypustiť v § 49 ods. 9 „okrem odpočítania dane z tovarov a služieb, ktoré použije na dodávky tovarov a služieb, pri ktorých je osobou povinnou platiť daň podľa § 69 ods. 1.“ 
Odôvodnenie: 
Zo súčasného znenia nie je jednoznačné, ako majú postupovať zahraničné osoby, ktoré v priebehu kalendárneho roka uskutočňujú v tuzemsku dodávky tovarov a služieb, pri ktorých sú osobou povinnou platiť daň podľa § 69 ods. 1 (napr. zásielkový predaj tovaru) a zároveň dodávky tovarov a služieb, pri ktorých je osobou povinnou platiť daň príjemca napríklad podľa § 69 ods. 2 a 3. Zo súčasného znenia sa javí, že takéto zahraničné osoby nemajú právo na odpočet DPH viažucej sa k dodaniam, pri ktorých sa uplatní reverse-charge mechanizmus, ani prostredníctvom daňového priznania a ani prostredníctvom žiadosti o vrátenie dane, keďže nikdy nesplnia zákonnú podmienku v § 55a. ods. 2 písmeno c). Dôsledkom by bolo porušenie základného princípu neutrality DPH. 
Toto znenie nie je v súlade so zámerom uvedeným v dôvodovej správe. Navyše vyžaduje administratívne náročné priraďovanie vstupnej DPH z každého jednotlivého nákupu tovaru alebo služby k príslušnému zdaniteľnému plneniu v závislosti od osoby povinnej platiť daň (§ 69 ods. 1 resp. § 69 ods.2 a 3). Zároveň, v nadväznosti na navrhované znenie § § 69 ods. 2 sa pôsobnosť reverse-charge mechanizmu evidentne rozšíri, čo spôsobí ešte väčšiu administratívnu náročnosť pre zahraničných dodávateľov 

 	O 	N 	Ministerstvo financií zastáva názor, že platné znenie je flexibilné a umožňuje zahraničnej osobe riešenia podľa jej konkrétnej situácie. Prioritne používa systém refundácie a ak má plnenia s daňovou povinnosťou v tuzemsku, môže si uplatniť odpočítanie dane cez daňové priznanie. Navrhovaná úprava by súčasné znenie sprísnila. 	
SKDP 	K § 58 ods. 6 
Navrhujeme zmeniť znenie „najneskôr do 60 dní odo dňa kedy tento doklad dostala“ na znenie „najneskôr do 90 dní odo dňa kedy tento doklad dostala“. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu stanovenia veľmi krátkej lehoty (t.j.60 dní) na oznámenie Daňovému úradu skutočnosť, že zahraničná osoba z tretieho štátu dostala po podaní žiadosti doklad o oprave základu dane, navrhujeme túto lehotu predĺžiť aspoň na 90 dní. Povinnosť oznámiť túto skutočnosť pre zahraničné osoby z členských krajín EÚ (navrhovaný § 55c ods. 6) je až do 30. septembra kalendárneho roka, ktorý nasleduje po kalendárnom roku, v ktorom bol vyhotovený doklad o oprave základu dane, a preto si myslíme, že aj zahraničné osoby z tretích krajín by mali mať dlhšiu lehotu na oznámenie tejto skutočnosti. 
 	O 	N 	Ministerstvo financií považuje lehotu 60 dní za dostatočnú. 	
SKDP 	K § 57 ods. 1 
Navrhujeme doplniť v § 57 ods. 1 za poslednou vetou nasledovne: „Žiadosť o vrátenie dane sa môže podať za obdobie kratšie ako jeden rok, ale nie kratšie ako tri kalendárne mesiace, ak suma dane, ktorej vrátenie sa žiada, je najmenej 400 eur. Vrátenie dane sa môže vzťahovať na obdobie kratšie ako tri kalendárne mesiace, ak toto obdobie predstavuje zvyšok kalendárneho roka a suma dane, ktorej vrátenie sa žiada, je najmenej 50 eur.“ 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že navrhované znenie § 69 ods. 2 spôsobí, že zahraničná osoba z iného členského štátu alebo zahraničná osoba z tretieho štátu ktorá bude uskutočňovať len tuzemské dodávky tovaru, ktoré budú podliehať tuzemskému samozdaneniu odberateľa, nebude mať nárok na odpočet vstupnej dane cez DPH priznanie. Preto si zahraničná osoba z tretieho štátu môže nárokovať daň na vstupe len prostredníctvom žiadosti o vrátenie dane pre spoločnosti z tretích krajín. To však bude znamenať extrémne negatívny vplyv na cash-flow takýchto spoločností, keďže pri súčasnom znení § 57 ods. 1 si môžu žiadať o vrátenie dane iba jedenkrát do roka. Preto navrhujeme umožniť takýmto spoločnostiam nárok na vrátenie DPH na vstupe za každé tri kalendárne mesiace tak, ako je to umožnené aj zahraničným osobám z členských štátov EÚ. Takato úprava bude v súlade s 13. Smernicou EÚ. 
 	O 	A 	 	
SKDP 	K § 58 ods. 5 
Navrhujeme doplniť znenie § 58 ods. 5 za poslednou vetou nasledovne: „Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky zverejní na svojom portáli zoznam krajín, ktoré poskytujú vrátenie dane zdaniteľným osobám, ktoré sú platiteľmi podľa tohto zákona.“ 
Odôvodnenie: 
Zo súčasného znenia zákona nie je jasné, ktoré tretie štáty poskytujú vrátenie dane slovenským zdaniteľným osobám. Toto spôsobuje v praxi problém a právnu neistotu subjektov, keďže zo súčasného znenia nie je možné určiť, ktoré spoločnosti majú nárok na vrátku dane a ktoré nie. Navrhujeme uverejniť zoznam krajín, u ktorých existuje recipročná dohoda. 
 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. FR na svojom portáli zverejňuje základné informácie k vráteniu dane z tretích štátov. Ak takéto informácie FR získa môže ich na svojom portáli zverejniť, čo však nie je potrebné uvádzať v zákone o DPH. 	
SKDP 	K § 75 ods. 2 
Navrhujeme vypustiť zo súčasného znenia § 75 ods. 2 slová: „a príjemca plnenia má sídlo, miesto podnikania alebo prevádzkareň, pre ktorú sa dodanie tovaru alebo služby uskutočňuje, v tuzemsku.“ 

Odôvodnenie: 
Súčasné znenie § 75 ods. 2 limituje využitie § 75 ods. 2 - možnosť nevystavovania faktúr platiteľmi dane, ktorí dodávajú teplo, elektrinu, vodu, plyn, ak majú uzatvorenú dohodu o platbách a táto dohoda pokrýva obdobie najviac 12 kalendárnych mesiacov pre prípady, kedy príjemcom je zahraničná osoba. Takáto úprava nie je podľa nášho názoru v súlade s pôvodným zámerom zákonodarcu a je nad rámec znenia článku 223 smernice 2010/45/EÚ. Súčasná úprava teda predstavuje zbytočnú limitáciu, ktorá by mala byť podľa nášho názoru odstránená. Táto zmena neprinesie žiaden negatívny dopad na štátny rozpočet, prinesie administratívne zjednodušenie a bude v súlade s článkom 223 smernice 2010/45/EÚ. 
 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. 	
SKDP 	K § 47 ods. 3 
Navrhujeme doplniť ustanovenie § 47 ods. 3 o nasledovné znenie: 
„V prípade, že výstup tovaru z územia Európskej únie nie je potvrdený colným orgánom v colnom vyhlásení, môže platiteľ preukázať výstup tovaru z územia Európskej únie aj inými dôkaznými prostriedkami.“ 

Odôvodnenie: 
V prípade vybraných zjednodušených postupov v colnom konaní, napr. v súlade s článkom 226 Nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93... colný orgán nie je povinný potvrdzovať výstup tovaru z územia EÚ na príslušnom doklade. V takýchto prípadoch by vývozca tovaru - platiteľ nevedel splniť jednu z podmienok par. 47 ods. 3 zákona o DPH pre oslobodenie od DPH – „Odoslanie alebo prepravenie tovaru do miesta určenia na území tretieho štátu je platiteľ povinný preukázať colným vyhlásením, v ktorom je colným orgánom potvrdený výstup tovaru z územia Európskej únie,...“. Nami navrhnuté doplnenie par. 47 ods. 3 zákona o DPH by malo zabezpečiť aj oslobodenie od DPH napr. v prípade, ak ide o vývoz tovaru obchodného charakteru do 1 000 eur (celková hodnota zásielky nie je vyššia ako štatistický prah na základe uvedeného nariadenia) v zjednodušenom colnom konaní, kedy colný orgán tento vývoz nie je povinný potvrdiť na príslušnom colnom vyhlásení. V takom prípade by mal správca dane akceptovať ako iné dôkazné prostriedky, napr. potvrdenie zákazníka z tretieho štátu, že tovar prijal, a že zaň zaplatil – obdobne ako je tomu v Českej republike. 

 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. 	
SKDP 	K § 19 
V § 19 sa dopĺňa nový odsek 11, ktorý znie: 
„Pri dodaní tovaru alebo služby alebo pri prijatí platby pred dodaním tovaru alebo služby, kedy platiteľ vyhotoví faktúru podľa § 75 ods. 1, vzniká daňová povinnosť dňom vyhotovenia faktúry; ak faktúra nebude vyhotovená najneskôr do 15. dňa nasledujúceho mesiaca po kalendárnom mesiaci, za ktorý sa súhrnná faktúra vyhotovuje, vzniká daňová povinnosť týmto 15. dňom.“ 

Odôvodnenie: 
Pri súhrnnej faktúre navrhujeme, aby sa deň vzniku daňovej povinnosti určil podľa dňa vyhotovenia faktúry (to znamená, že za vznik daňovej povinnosti by sa nepovažovali dielčie - samostatné dodania v priebehu mesiaca, ale daňová povinnosť by vznikla posledným dňom dodania v kalendárnom mesiaci, na ktorý sa súhrnná faktúra vzťahuje, najneskôr však posledným dňom tohto kalendárneho mesiaca). 

 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Pripomienku ministerstvo financií vedie ako podnet na novelu zákona o DPH po preskúmaní colných predpisov. 	
SKDP 	K § 69 ods. 12 
V § 69 odseku 12 sa v písmenách f) a g) vypúšťajú slová „ak základ dane vo faktúre za dodanie týchto tovarov je 5 000 eur a viac“. 

V § 69 odseku 12 sa v písmene h) vypúšťajú slová „ak základ dane vo faktúre za dodanie mobilných telefónov je 5 000 eur a viac“. 

V § 69 odseku 12 sa v písmene i) vypúšťajú slová „ ,ak základ dane vo faktúre za dodanie integrovaných obvodov je 5 000 eur a viac“. 

Odôvodnenie: 
Zrušiť limit, vzhľadom na to, že to robí komplikácie pre administratívu pri platbách vopred, pri čiastkových dodávkach, opravách týchto dodávok - keď sa zvyšuje - znižuje objem. Veľká administratíva a rozsiahly metodicky pokyn, ktorý ubíja pracovníkov v oblasti podnikania. Je to zbytočné, keď daňová povinnosť sa dá preniesť na prijímateľa v plnom rozsahu. Zdanenie prijímateľa je odkontrolovateľné cez kontrolný výkaz DPH. 
 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. 	
SKDP 	K § 69b 
V § 69b sa vkladá nový odsek (2), ktorý znie: 
(2) Zaplatením dane uvedenej na faktúre od dodávateľa zverejneného v zozname podľa § 69 ods. 15 na zverejnený bankový účet /38/ tohto dodávateľa v lehote splatnosti faktúry ručenie za daň odberateľovi zaniká. 

Doterajšie odseky 2 až 8 sa označujú ako odseky 3 až 9. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 38 znie: 
„38) § 67 ods.2 zákona č. 563/2009 Z. z. v znení zákona č. .../2015 Z. z.“. 
Odôvodnenie: 
Prijímatelia plnení od týchto platiteľov by už nemuseli zadržiavať DPH, ale by DPH platili na účet, ktorý tento rizikový platiteľ DPH nahlási na DÚ na zverejnenie. A platením DPH na tento účet by sa prijímateľ plnenia zbavil ručenia za daň. V iných prípadoch, keď sa rušili zmluvy s rizikovými platiteľmi DPH a týmto spoločnostiam klesali zákazky, lebo s ním obchodní partneri prestali obchodovať, by v tomto prípade mohli títo rizikoví platitelia opäť získať zákazky a DPH by bola presmerovaná na účty zverejnené DÚ. Čím by štát mohol vybrať daň. To isté platí v Českej republike. 
 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Problematika si vyžaduje bližšiu analýzu. Je možné návrh považovať za podnet na novelizáciu zákona o DPH. 	
SKDP 	K § 73 písm. b) 
V § 73 v písmene b) sa mení text nasledovne „od konca kalendárneho mesiaca, v ktorom bola prijatá platba pred dodaním tovaru alebo služby,“. 

Odôvodnenie: 
Pri prijatí platby vopred sa bude vystavovať len faktúra za daný mesiac, najneskôr do 15 dní po skončení mesiaca s uvedením dátumu vzniku povinnosti deň prijatia platby. A to na taký rozsah prijatia platby, ktorá nebola použitá za skutočné dodania v tom kalendárnom mesiaci. Touto zmenou chceme využiť to, ak prijmem platbu 1. dňa v mesiaci a dodanie bude v poslednej dekáde mesiaca a výška dodania bude zhodná s výškou prijatou platby, tak spoločnosť vystaví len 1 FA za mesiac. V súčasnom prípade musí vystavovať 2 FA, čo je administratívne zbytočné. Robí to komplikácie aj v KV DPH. 
 	O 	A 	 	
SKDP 	K §78a 
V § 78a v odseku 2 sa na konci pripája text „ s výnimkou uvedenou v odseku 3“. 
V § 78a v odseku 3 sa na konci pripája text „až z faktúry, pokiaľ má nárok na odpočítanie dane v plnom rozsahu“. 

Odôvodnenie: 
Chceme, aby sa v Kontrolnom výkaze DPH nevykazovali dohady pri dodaní tovaru a služieb, keď tovar a služba boli dodané, keď vo väčšine prípadov, zahraničný dodávateľ nevystavil faktúru a vieme, že tieto dodávky tovarov a služieb slúžia na podnikateľský účel v plnom rozsahu a vieme že si uplatňujeme nárok na odpočet DPH v plnom rozsahu. V takomto prípade je dopad na výšku DPH je 0. Spoločnosť z pomocnej evidencie dohadov si nahráva dáta do KV a následne, keď príde faktúru, musí faktúru overiť s jednotlivými dohadmi a vylúčiť faktúru z Kontrolného výkazu DPH, čo je administratívne náročne a dopad na štátny rozpočet je nula. Myslíme si, že je úplne postačujúce v KV vykazovať údaje z FA, v období po doručení faktúry. 

 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Údaje uvádzané v daňovom priznaní a kontrolnom výkaze by mali byť rovnaké, aby nevznikol rozpor. 	
SKDP 	K bodu 14 
Do výrazu v druhej vete za slova „a to“ doplniť predložku „vo“ 
Odôvodnenie: 
Ide o gramatickú úpravu. 
 	O 	A 	 	
SKDP 	K bodu 24 ods. 11 
Navrhujeme doplniť termín, do ktorého platiteľ podľa odseku 2 oznámi svoje rozhodnutie daňovému úradu. 
Odôvodnenie 
Z dôvodu uloženia povinnosti treba ohraničiť dokedy má byť povinnosť splnená. 
 	Z 	N 	Ministerstvo financií nezastáva názor, že je potrebné uviesť termín dokedy má platiteľ dane oznámiť ukončenie osobitnej úpravy. Ak kedykoľvek v priebehu roka oznámi skončenie uplatňovania osobitnej úpravy, končí sa posledným dňom kalendárneho roka. 	
SKDP 	K bodu 24  
Navrhujeme bod 24 doplniť o nový odsek (18) s týmto znením: 
„Ak je účtovným obdobím platiteľa hospodársky rok, na účely odseku 1,6,11,12 sa kalendárnym rokom rozumie aj hospodársky rok.“ 

Odôvodnenie 
Navrhujeme doplnenie z dôvodu, aby osobitnú úpravu uplatňovania dane mohli použiť aj platitelia, ktorí majú hospodársky rok. 
 	Z 	N 	Ministerstvo zastáva názor, že platitelia dane s obratom do 75 000 eur s najväčšou pravdepodobnosťou nepoužívajú účtovné obdobie hospodársky rok. 	
SKDP 	K bodu 24 ods. 15 
Navrhujeme vypustiť z bod 15 Úvodnej vety výraz „ do výška 10 000 eur“ a nahradiť ho odvolávkou na § 155 zákona č. 563/2009. 
Odôvodnenie 
Ustanovenie o pokute, je nesystémové, pretože ukladanie pokút rieši osobitný zákona č.563/2009 o správe daní (daňový poriadok). 
 	O 	N 	Ide o osobitnú sankciu, ktorú je potrebné s ohľadom na významnosť riešiť inou výškou ako ustanovuje daňový poriadok. 	
SKDP 	K bodu 24 
Navrhujeme doplniť bod 24 novým odsekom (19) s týmto znením: 
„Platiteľ, ktorý uplatňuje osobitnú úpravu, je povinný oznámiť deň prijatia platby za tovar alebo službu svojim odberateľom do 15 dní odo dňa jej prijatia. 
 	Z 	N 	Zámerom nie je administratívne zaťažiť malých podnikateľov ďalšou oznamovacou povinnosťou. 	
SKDP 	K § 25 ods. 4 
Navrhujeme doplniť § 25 ods. 4 nasledovne: Oprava základu dane a dane pri dovoze tovaru sa nevykoná, ak platiteľ môže alebo mohol odpočítať daň z dovezeného tovaru v plnom rozsahu. 
Účinnosť ustanovenia navrhujeme do 31.12.2016 (vylúčenie duplicity vo väzbe na znenie účinné od 1.1.2017) 
Odôvodnenie: 
Cieľom navrhnutej zmeny je zníženie administratívnej záťaže podnikateľských subjektov. Súčasné znenie zákona o DPH v úzkej väzbe na colné predpisy vyžaduje administratívne náročný proces opravy v prípade, že dôjde k dodatočnej zmene (zvýšeniu) ceny dovezeného tovaru. Opravuje sa colná hodnota, vyrubí sa clo, opraví sa základ pre DPH a vyrubí sa DPH. 
Aj ak nie je dodatočné clo domerané (ak činí menej ako 10 EUR) dochádza k oprave základu dane a je domeraná DPH (ak je vyššia ako 5 EUR). Práve v takejto situácii dochádza k neprimeranému administratívnemu zaťaženiu subjektov, hoci prínos pre štátny rozpočet je zanedbateľný: Clo sa nevyrubí a dodatočne vymeraná DPH je v plnej miere odpočítaná v daňovom priznaní. 
Navrhovaná zmena by zjednodušila administratívu pre prípady, kedy nedôjde k dodatočnému domeraniu cla a DPH je neutrálna (vyrubená a následne odpočítaná). Návrh nemá negatívny vplyv na štátny rozpočet. 
 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Návrh nie je v súlade s čl. 85 smernice Rady 2006/112/ES. Z časového hľadiska nie je možné zistiť koľko je takýchto prípadov v praxi, či je pripomienka opodstatnená, a je potrebný zásah do predmetného ustanovenia. Odôvodnenie pripomienky nepokrýva prípady, ak by bol dopad na rozpočet významný. 	
SKDP 	K bodu 27 (§ 79 ods. 2) 
Navrhujeme zmeniť v § 79 ods. 2 písmeno c) nasledovne: 

- platiteľ nemal v období šiestich kalendárnych mesiacov pred skončením kalendárneho mesiaca, v ktorom nadmerný odpočet vznikol, daňové nedoplatky a colné nedoplatky voči daňovému úradu a colnému úradu a nedoplatky na povinných odvodoch poistného podľa osobitných predpisov v súhrne viac ako 0,1‰ z priemernej sumy priznaného nadmerného odpočtu za posledných 6 kalendárnych mesiacov pred skončením kalendárneho mesiaca, v ktorom nadmerný odpočet vznikol. Ak ukazovateľ 0,1‰ podľa predchádzajúcej vety nedosiahol sumu 1 000 eur, použije sa suma 1 000 eur. 

Odôvodnenie: 
Cieľom navrhnutej zmeny v rámci pripomienkového konania novely zákona o DPH je zmiernenie podmienok na skoršie vrátenie nadmerného odpočtu. Navrhovaná zmena viazaná na paušálnu výšku nedoplatkov, ktoré sa v danom prípade nebudú brať do úvahy, pre všetky daňové subjekty, je podľa nášho názoru neprimeraná a neproporčná, pretože nezohľadňuje veľkosť daňového subjektu a tým ho diskriminuje. 
Odporúčame v § 79 ods. 2 písmeno c) doplniť navrhovaný limit 1 000 eur proporčne k výške obratu za predchádzajúci rok alebo výške nadmerných odpočtov za predchádzajúcich 6 kalendárnych mesiacov ako určité promile z takto stanovenej sumy. 
 	O 	N 	Uvedením hodnoty 1 000 eur sa sleduje zámer zjemniť prípady, kedy platiteľ dane môže požiadať o skoršie vrátenie nadmerného odpočtu. Sleduje sa zámer, aby sa vylúčili prípady, keď platiteľ dane z nejakých dôvodov nemusí registrovať nedoplatky, napr. na poistných odvodoch. Možnosť skoršieho vrátenia nadmerného odpočtu je smerovaná pre daňovo spoľahlivé subjekty. 	
SKDP 	K § 79 ods. 8 
Navrhujeme zmeniť v § 79 ods. 8 nasledovne: 
„Ak bol nadmerný odpočet vrátený v lehote podľa odseku 2 na základe nepravdivých údajov, daňový úrad uloží pokutu do výšky 1,3% z úhrnu sumy daňových a colných nedoplatkov podľa odseku 2.“ 
Odôvodnenie: 
V tomto prípade by mala byť zohľadnená zásada primeranosti ako aj zásada proporcionality, a preto navrhujeme zmeniť základ, z ktorého sa samotná pokuta stanovuje. Sankcia by sa mala odvíjať od porušenia povinností voči štátnemu rozpočtu SR, čo je v tomto prípade nedoplatok. Výpočet tejto pokuty navrhujeme viazať na samotný nedoplatok a nie výšku vyplateného nadmerného odpočtu, čím bude výška pokuty primeraná. 
 	O 	N 	S navrhovanou úpravou nie je možné súhlasiť, nakoľko by mohla viesť k situáciám, kedy by bol vyplatený nadmerný odpočet skôr ako vznikne platiteľovi nárok a štát by si musel požičať prostriedky, ktoré by boli zaťažené aj úrokom. 	
SKDP 	K § 84 a § 85l 
Navrhujeme rozdeliť ustanovenie § 85l na 2 samostatné odseky, pričom pôvodné znenie § 85l bude odsekom 1 a odsek 2 bude v nasledovnom znení: 
V prípade Schváleného hospodárskeho subjektu x) daň pri dovoze tovaru vyrubenú colným úradom do 31. decembra 2015 platí platiteľ colnému úradu a na jej odpočítanie a opravu sa vzťahuje predpis účinný do 31. decembra 2015. 

x) Schválené hospodárske subjekty v zmysle Nariadenia Európskeho parlamentu a rady (ES) č. 648/2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva. 

Vrátane nasledujúcej úpravy v § 88. 
Odôvodnenie: 
Okrem prestížneho postavenia sú držiteľovi osvedčenia AEO colnými orgánmi poskytované výhody pri colnom konaní. Transparentné daňové subjekty s vyššie uvedeným medzinárodne uznávaným osvedčením tak získajú výhodu v uplatnení vyššie navrhovanej úpravy o rok skôr. Zmena účinnosti tohto ustanovenia tak pozitívne ovplyvní štátny rozpočet, nakoľko najvýznamnejší slovenskí podnikatelia si nebudú vyberať za štát dovozu susedné členské štáty. 
 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona.  	
SKDP 	K § 53 (1) 
V §53(1) prvá veta sa bodka nahradí čiarkou a a pripoja sa tieto slová: „ s výnimkou prípadov, keď sa uplatňuje §25 ods. 6.“ 
Odôvodnenie: 
Za účelom právnej istoty navrhujeme spresnenie povinnosti opravovať odpočítanú daň. Podľa súčasného znenia § 53(1) má platiteľ povinnosť opraviť odpočítanú daň, ak nastala niektorá zo skutočností v §25(1), akou je aj zníženie základu dane. Do 31.12.2013 bol k oprave odpočítanej dane potrebný doklad, ktorý sa pri uplatňovaní §25 ods. 6 nevystavuje. Od 1.1.2014 je však povinnosť opraviť odpočítanú daň aj v prípade nevystavenia dokladu, a to do 30 dní od nastania skutočnosti podľa §25(1). Pri doslovnom znení §53(1) tak môže dôjsť k výkladu, že aj v prípade aplikácie §25 ods. 6 je potrebné opraviť odpočítanú daň, preto navrhujeme za účelom právnej istoty platiteľov takýto výklad vylúčiť. 
 	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Zastávame názor, že § 25 ods. 6 zákona o DPH platí a v týchto prípadoch sa neuplatňuje postup podľa § 53 ods. 1 zákona o DPH. 	
SKDP 	K § 39 ods. 1 písm. k) 
Navrhujeme úpravu definície finančnej služby „správy fondov“ tak, aby bola v súlade s článkom 135 ods. 1 písm. g) Smernice Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty a judikatúrou Súdneho dvora EÚ (napr. rozhodnutia vo veci C-275/11 GfBk, vo veci C-169/04 Abbey National plc) . 

Navrhujeme nasledovné znenie § 39 ods. 1 písm. k) zákona č. 222/2004 Z.z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov: 
„správa podielového fondu podľa osobitného predpisu, 20) 
správa dôchodkového fondu podľa osobitného predpisu 20a) a 
správa doplnkového dôchodkového fondu podľa osobitného predpisu, 20b)“. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu právnej istoty platiteľov dane pri uplatnení oslobodenia služby správy fondov od dane napríklad v situáciách, kedy tieto služby (ktoré svojím charakterom spĺňajú podmienky uvedené v rozhodnutiach Súdneho dvora EÚ) sú poskytované inými subjektmi ako tými, ktoré sú výslovne uvedené v súčasnom znení vyššie citovaného ustanovenia zákona - napr. v režime zverenia činností vykonávaných v rámci správy fondov osobe, ktorá nie je správcovskou spoločnosťou - navrhujeme upraviť znenie predmetného ustanovenia tak, aby bola služba správy fondov oslobodená od dane bez ohľadu na osobu jej poskytovateľa. 
 	O 	A 	 	
SKDP 	Bod 24 §68d ods. 13 
Za slovo „skončil.“ navrhujeme doplniť ďalšiu vetu: “Platiteľ je povinný doručiť oznámenie o skutočnosti o skončení uplatňovania osobitnej úpravy svojim odberateľom; oznámenie doručuje odberateľom, ktorým dodal tovary a služby, pri ktorých vykonáva úpravu podľa odseku 14. V oznámení uvádza dátum skončenia uplatňovania osobitnej úpravy a dodania tovarov a služieb, pri ktorých vykonáva úpravu podľa odseku 14. Oznámenie je platiteľ oprávnený doručiť elektronicky, ak platiteľ postupoval podľa §71 ods. 1 písm. b) 
Odôvodnenie: 
Rozhodnutie o uplatňovaní osobitnej úpravy je subjektívnym rozhodnutím platiteľa dane, ktorý splnil zákonné podmienky. Odberateľ, ktorému platiteľ dodáva tovary a služby sa nemôže pri odpočítaní dane rozhodnúť, či bude osobitnú úpravu akceptovať alebo nie. Je teda objektívne na rozhodnutí dodávateľa, kedy vzniká daňová povinnosť pri zdaniteľnej transakcii a kedy si súvisiacu daň odberateľ odpočíta. V prípade skončenia uplatňovania osobitnej úpravy má platiteľ dane povinnosť oznámiť túto skutočnosť správcovi dane v lehote do 30 dní. Lehota, v ktorej je Finančné riaditeľstvo povinné zverejňovať aktuálny zoznam platiteľov využívajúcich osobitnú úpravu zákonom nie je stanovená. Z uvedeného dôvodu nie je objektívne možné, aby pri podaní daňového priznania mal odberateľ informáciu zo zoznamu zverejného na webovom sidle Finančného riaditeľstva SR o osobách, ktoré prestali uplatňovať osobitnú úpravu. 
Príklad: Spoločnosť A sa rozhodla uplatňovať osobitnú úpravu. Spoločnosti B počas roka 2016 dodávala tovary a služby. V roku 2016 splnila podmienku v ustanovení §68d ods. 12 písm.a) a k 31.12.2016 ukončuje osobitnú úpravu. Túto skutočnosť nahlasuje do 31.1.2017. Finančné riaditeľstvo SR zverejní túto osobu v zozname najskôr 1.2.2017. 
Spoločnosti B vzniká právo na odpočítanie dane iba v roku 2016, pričom daňové priznanie za posledné zdaňovacie obdobie (či už december alebo 4 štvrťrok) je povinná doručiť správcovi dane do 25.1.2017. Pri obdržaní informácie o platiteľovi A po 1.2.2017 je povinná povať dodatočné daňové priznanie za toto obdobie. 
Administratívna povinnosť ohlásenia ukončenia uplatňovania osobitnej úpravy platiteľom nepredstavuje pre neho významnú záťaž, nakoľko jeho rozhodnutím bolo využívanie zjednodušenia osobitnej úpravy. V prípade ponechania kontroly ukončených subjektov na odberateľovi bude takáto povinnosť viesť k neúmernej administratívnej záťaži, ktorú odberateľ objektívne nemôže ovplyvniť. 
 	Z 	N 	Uloženie tejto povinnosti by predstavovalo zvýšenie administratívnej záťaže malých podnikateľov - dodávateľov, čo nie je cieľom navrhovanej právnej úpravy. 	
SKDP 	Bod 24 §68d ods. 15 
Doplniť písm. d) platiteľ podľa odseku 13 nedoručí oznámenie odberateľom tovarov a služieb pri ktorých vykonal úpravu podľa odseku 14. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby nedoručenie oznámenia predstavovalo porušenie povinnosti podľa tohto osobitného predpisu. 
 	O 	N 	Návrh súvisí s pripomienkou k § 68d ods. 13. 	
SKDP 	Bod 24 §68d ods. 13 
Odporúčame spresniť dátum vzniku daňovej povinnosti vzhľadom na skutočnosť, že odberateľ, ktorý vykonáva odpočítanie dane nie je objektívne oprávnený získať informáciu o dátume pripísania platby na účet platiteľa, ktorý uplatňuje osobitnú úpravu.  	O 	N 	Návrh je nezrozumiteľný a nejasný. 	
SKDP 	Nový bod §50  
Odporúčame analyzovať pomerné odpočítanie dane pri osobitnej úprave podľa §68d, nakoľko ustanovenie pojednáva o dodaniach tovarov a služieb, pričom pomerné odpočítanie dane môže pri pomerne odpočítavanej dani vykonávané aj z transakcií, pri ktorých ešte nevznikla daňová povinnosť.  	O 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona a je nezrozumiteľný. 	
SKDP 	Nový bod §43 ods. 5 písm. c) 
Za slová “ak prepravu tovaru vykoná dodávateľ alebo odberateľ” vkladajú slová “alebo ak odberateľ zabezpečil prepravu inou osobou” 
Za bod 5 sa vkladá veta: “Potvrdenie je odberateľ oprávnený doručiť elektronicky, ak platiteľ postupoval podľa §71 ods. 1 písm. b)” 
Odôvodnenie: 
V praxi je nemožné pri preprave tovaru zabezpečovanou odberateľom overiť, či prepravu vykonáva odberateľ alebo či prepravu zabezpečuje odberateľ prostredníctvom inej osoby. Vyhlásenie odberateľa o forme prepravy nenahrádza istotu platiteľa tovaru, či potvrdenie, ktoré mu bolo doručené splnilo podmienku na preukázanie oslobodenia od dane podľa tohto ustanovenia. Takto dochádza pri daňových kontrolách k situáciám, pri ktorých sa dodávateľ dozvedá, či prepravu vykonal skutočne samotný odberateľ alebo iná osoba. Uvedené nie je objektívne dodávateľ tovaru splniť ani nahradiť iným spôsobom. V iných členských štátoch je pri tom bežnou praxou, že potvrdenia o preprave nahrádzajú obe situácie: v prípade prepravy odberateľom či už ním samotným alebo osobou na jeho účet. Príkladmo je možné uviesť napríklad úpravu v Spolkovej republike Nemecko, kde pre tento účel sú vyhotovované tzv. Gelangebestätigungen, ktoré môže odberateľ potvrdiť aj elektronicky, tak, ako sú mu doručované faktúry. Predmetná úprava predstavuje významné zlepšenie podnikateľského prostredia v SR. Príkladom je doručovanie faktúry prostredníctvom SAP-u (využívajúci systém EDI) a následne v SAP-e sú potvrzované prijatia tovarov po ich nadobudnutí odberateľom, pričom sú automaticky doručované potvrdenia prostredníctvom EDI dodávateľovi. 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona. Problematika bude prerokovaná na zasadnutí Komisie na zabezpečenie jednotného metodického výkladu za oblasť dane z pridanej hodnoty. 	
PKS 	K čl. I, bod č. 24 
PKS žiada uvedený bod vypustiť bez náhrady. 

Odôvodnenie: 
Navrhované opatrenie je nesystémové zvýhodňujúce určitú vybranú skupinu daňovníkov. Zvýši mesačnú administratívu z dôvodu uplatnenia dvojitého režimu pri tuzemských dodávkach, ktoré sú podstatou rovnaké. Táto zmena Vyžaduje nove technické riešenia v rámci IT solutions. Účtovanie vo veľkých firmách neprebieha tak, že sa prečíta faktúra a nahodí sa správne doklad do účtovníctva. Existuje množstvo rozhraní s prednastavenými automatickými účtovaniami, na základe ktorých sa automaticky podľa šablóny zúčtuje účtovný predpis alebo aj kód dane. Po uzákonení tohto ustanovenia sa rozbijú dlho ladene funkčné automatické systémy a bude veľmi nákladné vymyslieť a aplikovať nove riešenia. Takisto dôjde k obmedzeniu vo využívaní vyťažovacieho softwaru, kde sa bude musieť počítať s novým prvkom. Takisto systémovo je na strane záväzku rozpoznať iba pomernú časť dane, ktorá bola zaplatená. Bude treba úplne zmeniť logiku a spôsob clearingov a vyrovnaní. Určite by bol potom na automatizáciu vhodne uverejniť list osobitných platiteľov, ktorý by fungoval presne princípom black listu. 
 	Z 	N 	Zavedenie osobitnej úpravy a stanovenie podmienok jej uplatňovania vychádza z Analýzy zavedenia režimu uplatňovania DPH na základe platieb, ktorý predchádzal predloženiu návrhu zákona. Analýza bola v medzirezortnom pripomienkovom konaní a až následne bola schválená Vládou SR.