Doložka vybraných vplyvov

A.1. Názov materiálu: Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov.
        Termín začatia a ukončenia PPK: od           do 

A.2. Vplyvy:

	 Pozitívne 	 Žiadne 	 Negatívne 	
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy	x		x	
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k   zvýšeniu regulačného zaťaženia?	x		x	
3. Sociálne vplyvy		x		
– vplyvy na hospodárenie obyvateľstva,				
– sociálnu exklúziu,				
– rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť				
4. Vplyvy na životné prostredie		x		
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti	x			

A.3. Poznámky
 
bezpredmetné
      
A.4. Alternatívne riešenia
 
bezpredmetné

A.5. Stanovisko gestorov

Vplyvy na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu

2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu
Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy (v mil. eur)		
	2016	2017	2018	2019	
Príjmy verejnej správy celkom	12,1	0	0	0	
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť VPS	0	0	0	0	
z toho:  					
- vplyv na ŠR	12,1	0	0	0	
- vplyv na územnú samosprávu	0	0	0	0	
Výdavky verejnej správy celkom	0	0	0	0	
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť
kapitola MF SR, program 072 Výber daní a cla	
0	0	0	0	
z toho: 					
- vplyv na ŠR 	0	0	0	0	
- vplyv na územnú samosprávu	0	0	0	0	
Celková zamestnanosť 	0	0	0	0	
- z toho vplyv na ŠR 	0	0	0	0	
Financovanie zabezpečené v rozpočte	0	0	0	0	
v tom: za každý subjekt verejnej správy / program zvlášť
kapitola MF SR, program 072 Výber daní a cla	

0	

0	

0	

0	
      Vplyv na výnos DPH na hotovostnej báze

2.2. Financovanie návrhu
Tabuľka č. 2
Financovanie	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v mil. eur)	
	2016	2017	2018	2019	
Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, + výdavky)	- 12,1	0	0	0	
  z toho vplyv na ŠR	- 12,1	0	0	0	
  financovanie zabezpečené v rozpočte	0	0	0	0	
  ostatné zdroje financovania	0	0	0	0	
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora	0	0	0	0	
 Vplyv na výnos DPH na hotovostnej báze

2.3. Popis a charakteristika návrhu

2.3.1. Popis návrhu:

Zámerom novely zákona o dani z pridanej hodnoty je zlepšiť podmienky uplatňovania dane z pridanej hodnoty pre malé a stredné podniky a uľahčiť plnenie daňových povinností zavedením možnosti posunúť daňovú povinnosť za dodané tovary a služby až na moment prijatia platby od odberateľa.

Kvantifikácia vplyvov na ŠR na hotovostnej báze, ktorú vykonal Inštitút finančnej politiky, je uvedená v tabuľke č. 1. Keďže ide o dobrovoľnú úpravu, IFP pri kvantifikácii dopadov vychádzal z nasledujúcich predpokladov:
- priemerná doba splatnosti faktúr je 42 dní,
- podiel platiteľov dane zapojených do režimu úhrady DPH po prijatí platby je 60 % z oprávnených,
- podiel dodávok tovarov a služieb, na ktoré sa vzťahuje priemerná doba splatnosti, je 80 %,
- podiel dodávok platiteľov dane uplatňujúcich režim úhrady DPH po prijatí platby subjektom, ktoré nie sú platiteľmi dane, je 10 %,
- podmienku ročného obratu do 75 000 eur spĺňa približne 125 tisíc platiteľov dane s ročnou vlastnou daňovou povinnosťou 209 mil. eur a nadmerným odpočtom 578 mil. eur.

Zavedenie režimu úhrady DPH po prijatí platby bude mať pozitívny hotovostný vplyv vo výške 12,1 mil. eur a pozitívny akruálny vplyv vo výške 5,4 mil. eur iba v prvom roku zavedenia, ktorým má byť rok 2016. Skutočný vplyv však bude závisieť od naplnenia jednotlivých predpokladov.

Uvedený režim úhrady DPH po prijatí platby sa dotkne aj procesov finančnej správy v súvislosti s výkonom efektívnej daňovej kontroly, boja proti daňovým podvodom, efektivity výkonu daňovej správy a dopadov na informačný systém kontrolného výkazu k DPH a ostatné informačné systémy FS. FS odhaduje dopady vo výške 6,8 mil. eur v roku 2015, pričom z uvedenej sumu kapitálové výdavky budú 0,8 mil. eur. 

Zmiernenie podmienok pre vyplácanie nadmerných odpočtov DPH v skrátenej lehote od 1.1.2016 už za zdaňovacie obdobie december 2015, ovplyvní negatívne akruálny výnos DPH podľa metodiky ESA2010 len v roku 2015, pričom maximálny vplyv odhaduje IFP na 29 mil. eur. Opatrenie nebude mať hotovostný vplyv.

Zároveň so zavedením osobitnej úpravy uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovaru alebo služby Ministerstvo financií Slovenskej republiky pokračuje v zlepšovaní kvality podnikateľského prostredia v oblasti dane z pridanej hodnoty, a to najmä prijímaním ďalších opatrení, ktorých cieľom je odstraňovanie administratívnych prekážok podnikania, znižovanie administratívnej záťaže a upevňovanie právnej istoty platiteľov dane. Ide o zrušenie povinnosti zložiť zábezpeku na daň v prípade dobrovoľnej registrácie pre daň pre tých, ktorí sa pripravujú na podnikanie, a vypustenie dôvodu na zamietnutie žiadosti o registráciu z dôvodu nezloženia zábezpeky na daň, rozšírenie prípadov tuzemského samozdanenia, liberalizácia podmienok pre skoršie vrátenie nadmerného odpočtu v lehote 30 dní.
		
2.3.2. Charakteristika návrhu podľa bodu  2.3.2. Metodiky :
       zmena sadzby
       zmena v nároku
       nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
       kombinovaný návrh
 X   iné 

2.3.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít:

Návrh zákona nemá vplyv na zmenu vývoja objemu aktivít, z tohto dôvodu sa tabuľka č. 3 Predpoklady vývoja objemu aktivít nepredkladá.

2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie

                                                                                                                                                                                      Tabuľka č. 4
Príjmy (v mil. eur)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2016	2017	2018	2019		
Daňové príjmy (100)1	12,1	0	0	0	 	
DPH (131)	12,1	0	0	0		
Nedaňové príjmy (200)1					 	
Granty a transfery (300)1					 	
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400)	 	 	 	 	 	
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500)	 	 	 	 	 	
Dopad na príjmy verejnej správy celkom		    12,1	0	0	0	 	
       
1 –  príjmy rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie

Návrh zákona nepredpokladá výdavky z rozpočtu verejnej správy, z toho dôvodu sa tabuľka č. 5 Vplyv na rozpočet verejnej správy nepredkladá.
Návrh zákona nemá vplyv na zamestnanosť vo verejnej správe, z toho dôvodu sa tabuľka č. 6 Vplyvy na zamestnanosť nepredkladá. 

Vplyvy na podnikateľské prostredie
Vplyvy na podnikateľské prostredie	
3.1. Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené a aký je ich počet?
	Zavedenie dobrovoľného režimu úhrady DPH po prijatí platby sa bude týkať platiteľov dane, ktorých obrat je do 75 000 eur. V súčasnosti ide o skupinu asi 125 tisíc platiteľov dane spĺňajúcich podmienky obratu. Nie je možné však presnejšie uviesť, koľko platiteľov dane sa rozhodne uvedený režim podľa navrhnutých podmienok uplatňovať.	

3.2. Aký je predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov?
	Platitelia dane, ktorí sa dobrovoľne rozhodnú pre uplatňovanie režimu úhrady DPH po prijatí platby, získajú čiastočnú hotovostnú výhodu a môžu rátať so zlepšením platobnej disciplíny. Musia však rátať so zvýšením administratívnej náročnosti (dvojitá evidencia na účely DPH, pri podávaní kontrolného výkazu k DPH). S určitosťou sa dá tiež predpokladať, že dôjde k zvýšeniu finančných nákladov platiteľov dane spojených s nutnou aktualizáciou ekonomických softvérov.	
3.3. Aká je predpokladaná výška administratívnych nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu?	Ako je už konštatované v bode 3.2., je možné predpokladať určité zvýšenie administratívnych a finančných nákladov, ktoré však nie je možné bližšie kvantifikovať.	

3.4. Aké sú dôsledky pripravovaného návrhu pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu?)
	V prípade zavedenia dobrovoľného režimu úhrady DPH po prijatí platby sa okrem čiastočných hotovostných výhod pre platiteľov dane uplatňujúcich tento režim a možného zlepšenia platobnej disciplíny, dá predpokladať aj určitá neochota ostatných platiteľov dane vstupovať do obchodných vzťahov s platiteľmi uplatňujúcimi režim úhrady DPH po prijatí platby. 	
3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií?	Nepredpokladajú sa žiadne spoločensko-ekonomické dôsledky pripravovaných zmien.	

Vplyvy na informatizáciu spoločnosti

Budovanie základných pilierov informatizácie		
Obsah		
6.1. Rozširujú alebo inovujú  sa existujúce alebo vytvárajú sa či zavádzajú  sa nové elektronické služby?
(Popíšte ich funkciu a úroveň poskytovania.)	Nie.	
6.2. Vytvárajú sa podmienky pre sémantickú interoperabilitu?
(Popíšte spôsob jej zabezpečenia.)	Nie.	
Ľudia		
6.3. Zabezpečuje sa vzdelávanie v oblasti počítačovej gramotnosti a rozširovanie vedomostí o IKT?
(Uveďte spôsob, napr. projekty, školenia.)	Nie.	
6.4. Zabezpečuje sa rozvoj elektronického vzdelávania?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia vzdelávacích aktivít.)	Nie.	
6.5. Zabezpečuje sa podporná a propagačná aktivita zameraná na zvyšovanie povedomia o informatizácii a IKT?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia propagačných aktivít.)	Nie.	
6.6. Zabezpečuje/zohľadňuje/zlepšuje sa prístup znevýhodnených osôb k službám informačnej spoločnosti?
(Uveďte spôsob sprístupnenia digitálneho prostredia.)	Nie.	
Infraštruktúra		
6.7. Rozširuje, inovuje, vytvára alebo zavádza sa nový informačný systém?
(Uveďte jeho funkciu.)	Áno, na základe zavedenia režimu úhrady DPH po prijatí platby bude potrebné inovovať (rozšíriť) IS KV DPH a ostatné IS FS.	
6.8. Rozširuje sa prístupnosť k internetu?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)	Nie.	
6.9. Rozširuje sa prístupnosť k elektronickým službám?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)	Nie.	
6.10. Zabezpečuje sa technická interoperabilita?
(Uveďte spôsob jej zabezpečenia.)	Nie.	
6.11. Zvyšuje sa bezpečnosť IT?
(Uveďte spôsob zvýšenia bezpečnosti a ochrany IT.)	Nie.	
6.12. Rozširuje sa technická infraštruktúra?
(Uveďte stručný popis zavádzanej infraštruktúry.)
	Nie.	
Riadenie procesu informatizácie		
6.13. Predpokladajú sa zmeny v riadení procesu informatizácie?
(Uveďte popis zmien.)	Nie.	
Financovanie procesu informatizácie		
6.14. Vyžaduje si proces informatizácie finančné investície?
(Popíšte príslušnú úroveň financovania.)	Áno, rezortná úroveň.	
Legislatívne prostredie procesu informatizácie		
6.15. Predpokladá nelegislatívny materiál potrebu úpravy legislatívneho prostredia  procesu informatizácie?
(Stručne popíšte navrhované legislatívne zmeny.)	Nie.