Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

Ministerstvo financií SR predkladá na rokovanie vlády SR návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Predkladaný návrh zákona je vypracovaný na základe úlohy C.3. uznesenia vlády SR č. 191/2014 zo dňa 23. 4. 2014 s cieľom podporiť investovanie na kapitálovom trhu. Návrh zákona reaguje na zmeny v iných všeobecne záväzných právnych predpisoch, ktoré ovplyvňujú vyčíslenie základu dane z príjmov, napr. zákona č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve a zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov. Spresňujú sa niektoré ustanovenia aj vo väzbe na legislatívu Európskej únie. Ďalšie úpravy základu dane majú zamedziť daňovým únikom a podporiť zlepšenie platobnej disciplíny daňových subjektov. 
 
V Čl. I sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov. Zámerom tohto návrhu zákona je:
-       zvýšenie daňovej motivácie obyvateľstva investovať na kapitálovom trhu z dôvodu podpory rozvoja kapitálového trhu a zvýšenia financovania slovenskej reálnej ekonomiky z dlhodobých úspor obyvateľstva, 
-       pokračovanie v koncepčnom a systematickom boji proti daňovým podvodom a to prostredníctvom zadefinovania opatrení proti zneužívaniu zákona o dani z príjmov.
 
Navrhované úpravy sú zamerané na
1.    podporu investovania na kapitálovom trhu
·         zavedenie oslobodenia na príjmy z prevodu cenných papierov obchodovaných na regulovanom trhu po uplynutí časového testu 1 rok,
·         podpora dlhodobého investičného sporenia  u fyzických osôb ako zvýhodnenej formy investovania finančných prostriedkov do portfólia vykonávaného prostredníctvom oprávnených inštitúcií po splnení ustanovených podmienok,
2.    posilňovanie právnej istoty a daňovej spravodlivosti
·         spresnenie uplatňovania daňových výdavkov pri: 
o   predaji cenných papierov,
o   neuplatnenej časti ročného odpisu prenajatého hmotného majetku po uplynutí doby odpisovania, pričom je rozhodujúce či sa majetok ďalej prenajíma,
o   tvorbe technických rezerv v nadväznosti na nový zákon č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov
·         úprava vstupných cien hmotného a nehmotného majetku v nadväznosti na zmenu zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov,
·         zabezpečenie rovnakého spôsobu zdanenia plnení prijatých poskytovateľom zdravotnej starostlivosti od držiteľov zo zahraničia s prijatými plneniami zo zdrojov na území SR a spresnenie, že dary poskytnuté poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti držiteľom nie sú vylúčené z predmetu dane,
·         úprava v oblasti transferového oceňovania – spresnenie procesu žiadosti o odsúhlasenie metódy ocenenia, ak daňovník požiada o odsúhlasenie  na základe uplatnenia medzinárodných zmlúv a kompetentné autority štátov sa nedohodnú,
3.    odstránenie možnej nezlučiteľnosti ustanovení zákona o dani z príjmov s právom Európskej únie na základe výhrady Európskej komisie - zamedzenie nerovnakého zdanenia príjmov z kapitálového majetku plynúce zo zdrojov na území SR a zo zdrojov v zahraničí a to zavedením osobitného základu dane pre príjmy z kapitálového majetku so sadzbou dane vo výške 19 %,
4.    implementáciu legislatívy Európskej únie v oblasti výplaty podielov na zisku (dividend).
 
V Čl. II a Čl. III sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 71/1992 Zb. o súdnych poplatkoch a poplatku za výpis z registra trestov v znení neskorších predpisov a zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov. Cieľom predkladaných návrhov zákonov je najmä reagovanie na požiadavky realizačnej praxe služby eKolok, spresnenie spôsobov platenia poplatkov pre poplatníka s doplnením nového platobného kanálu – platenie formou SMS správy, zavedenie možnosti prijímania úhrad poplatkov zastupiteľskými úradmi aj v mene euro alebo v inej mene a doplnenie povinnosti označenia platieb poplatkov tak, aby boli jednoznačne identifikované poskytovateľom príslušnej služby. Pre účely orgánov zapojených aj nezapojených do centrálneho systému evidencie poplatkov bolo navrhnuté sprehľadnenie postupu vrátenia poplatkov alebo preplatkov. Spresňujú a dopĺňajú sa lehoty na zaplatenie poplatku ako aj niektoré povinnosti úradov spojené najmä s vracaním poplatkov alebo preplatkov poplatníkom. Predkladané návrhy zákonov reagujú aj na zrušenie kolkových známok, ktoré už nie je možné použiť a súčasne ponechávajú možnosť zaplatenia poplatku na príslušnom orgáne prostredníctvom technického zariadenia prevádzkovateľa systému, ktorý môže prijímať hotovosť alebo platobnú kartu alebo nový spôsob platby prostredníctvom SMS správy. Doterajšie možnosti platenia poplatkov poštovým poukazom a prevodom z účtu v banke zostávajú zachované, pričom sa spresňuje úhrada poplatkov na účet prevádzkovateľa v prípade orgánu zapojeného do centrálneho systému. Návrhy noviel zákonov, vzhľadom na postupnosť zapájania orgánov do centrálneho systému evidencie poplatkov a stále existujúce výnimky (obce, vyššie územné celky, zastupiteľské úrady a niekoľko špecifických orgánov), precizujú postupy a pravidlá platenia, evidovania a zúčtovania orgánov zapojených a nezapojených do centrálnej evidencie poplatkov. 
 
V Čl. IV sa dopĺňa zákon č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Koncepcia rozvoja kapitálového trhu schválená vládou uznesením vlády SR č. 191/2014 zo dňa 23. 4. 2014 ako jeden zo spôsobov podpory investovanie na kapitálovom trhu stanovila prehodnotenie systému zdaňovania investícií na finančnom trhu. Okrem návratu k už v minulosti odskúšaným spôsobom podpory kapitálového trhu vo forme časového testu  sa navrhuje nový spôsob daňového zvýhodnenia formou  dlhodobého investičného sporenia (DIS)  pre fyzické osoby ako obdoby tzv. ISA účtov vo Veľkej Británii alebo IRA účtov v USA. Keďže účelom DIS je podpora dlhodobého sporenia, môže predstavovať flexibilnú alternatívu existujúcim produktom 3.piliera dôchodkového sporenia. Zavedenie DIS ako voľnejšej alternatívy súčasných produktov môže byť  prínosom pre sporiteľov jednak z dôvodu zavedenia vyššej konkurencie existujúcim spôsobom sporenia (napr. DDS, investičné životné poistenie) rozšírením palety nástrojov pre občanov, ktorým existujúce možnosti sporenia z rôznych dôvodov nevyhovujú, napr. z dôvodu absencie možnosti aktívnejšie sa podieľať na výbere a riadení svojich investícií, nízkou flexibilitou pokiaľ ide o časový horizont sporenia, spôsob výberu nasporenej sumy alebo aj pre klienta neatraktívnej formy daňového zvýhodnenia.     
 
V Čl. V sa mení zákon č. 349/2004 Z. z. o transformácii Slovenskej pošty, štátne podniku v znení neskorších predpisov, ktorým sa navrhuje vypustiť predmet činnosti Slovenskej pošty, a.s. v nadväznosti na ukončenie kolkových známok.
 
 V Čl. VI sa dopĺňa zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v zmysle bodu C.10 uznesenia vlády SR č. 191 z 23. apríla 2014 ku Koncepcii rozvoja kapitálového trhu. Navrhuje sa zrušiť zdravotné odvody na dividendy plynúce z akcií spoločností obchodovaných na regulovaných trhoch. Zrušenie tohto neštandardného inštitútu prispeje k zníženiu daňovo–odvodového zaťaženia investorov pri obchodovaní na kapitálovom trhu a prispeje k zvýšeniu jeho likvidity.
 
V Čl. VII sa mení zákon č. 479/2009 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti daní a poplatkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorým sa navrhuje precizovať celé znenie upravujúce kompetenciu daňového úradu vo vzťahu ku činnostiam týkajúcich sa správnych poplatkov.
 
V Čl. VIII sa mení účinnosť zákona č. 463/2013 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony a to z dôvodu posunutia účinnosti asignácie dane zamestnancami prostredníctvom zamestnávateľov. 
 
Návrh zákona ako celok má negatívny vplyv na štátny rozpočet, má pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie a na sociálne vplyvy, nemá environmentálny vplyv ani vplyv na informatizáciu spoločnosti. 
 
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná a s právom Európskej únie.