Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	179  / 64 	
Počet vyhodnotených pripomienok	176 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	67  / 11 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	18  / 13 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	91  / 37 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
2 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
3 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
5 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	 	 	 	x 	
6 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
7 .	Národná banka Slovenska 	4 (2o,2z) 	 	 	 	
8 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	3 (1o,2z) 	 	 	 	
9 .	Košický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
10 .	Bratislavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
11 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
12 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
13 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
14 .	Žilinský samosprávny kraj 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
15 .	Slovenská komora audítorov 	 	 	 	x 	
16 .	Slovenská asociácia podnikových finančníkov  	5 (4o,1z) 	 	 	 	
17 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
18 .	Slovenská komora daňových poradcov 	15 (14o,1z) 	 	 	 	
19 .	Asociácia obchodníkov s cennými papiermi 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
20 .	Slovenská banková asociácia 	17 (15o,2z) 	 	 	 	
21 .	Asociácia leasingových spoločností SR 	 	 	 	x 	
22 .	Slovenská asociácia poisťovní 	5 (1o,4z) 	 	 	 	
23 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	 	 	 	x 	
24 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
25 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
26 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
27 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
28 .	Únia miest Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
29 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
31 .	Republiková únia zamestnávateľov 	11 (0o,11z) 	 	 	 	
32 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
33 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
34 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
35 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
36 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
37 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
38 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
39 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
40 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
41 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
42 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
43 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	9 (8o,1z) 	 	 	 	
44 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
45 .	Združenie podnikateľov Slovenska 	 	 	 	x 	
46 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	19 (19o,0z) 	 	 	 	
47 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
48 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
49 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	18 (18o,0z) 	 	 	 	
50 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	11 (9o,2z) 	 	 	 	
51 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
52 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
53 .	Slovenská lekárska komora 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
54 .	Union zdravotná poisťovňa, a.s. 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
55 .	Verejnosť 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
56 .	Burza cenných papierov v Bratislave, a.s. 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
57 .	eustream a.s. 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
58 .	Centrálny depozitár cenných papierov SR, a.s. 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
59 .	Slovenská lekárska spoločnosť 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
60 .	DÔVERA zdravotná poisťovňa, a.s. 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
61 .	Asociácia doplnkových dôchodkových spoločností  	6 (0o,6z) 	 	 	 	
62 .	Slovenská asociácia správcovských spoločností 	7 (0o,7z) 	 	 	 	
63 .	Klub 500 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
64 .	Asociácia poskytovateľov spotrebiteľských úverov SR 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
65 .	Americká obchodná komora v Slovenskej republike 	6 (0o,6z) 	 	 	 	
	SPOLU	179 (115o,64z) 	0 (0o,0z) 	14 	17 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 
KOZ SR vznáša v rámci MPK nasledujúcu obyčajnú pripomienku: 
K Čl. I bod 10: KOZ SR odporúča v budúcnosti zvážiť zaradenie medzi príjmy oslobodené od dane všetky príjmy z prostriedkov sociálneho fondu poskytnuté podľa zákona č. 152/1994 Z. z. o sociálnom fonde. KOZ SR oceňuje zapracovanie svojej požiadavky na oslobodenie príjmov od dane poskytnutých ako sociálna výpomoc z dôvodu živelných udalostí, hmotnej núdze alebo inej ťaživej sociálnej situácie zamestnanca. 
 	O 	A 	Ministerstvo financií SR v budúcnosti zváži možnosti oslobodenia príjmov z prostriedkov sociálneho fondu v nadväznosti na vývoj príjmov štátneho rozpočtu. 	
AZZZ SR 	čl. I bod 45 (§ 25a písm. e))  
Navrhujeme doplniť, čo sa bude považovať za vstupnú cenu finančného majetku v prípade, ak prijímateľ nepeňažného vkladu prevezme pôvodnú cenu finančného majetku podľa § 17d (napr. obchodného podielu) a následne dôjde k zvýšeniu hodnoty finančného majetku (obchodného podielu) napr. ďalším vkladom do základného imania alebo vkladom do ostatných kapitálových fondov (mimo základného imania). 

Odôvodnenie: 
Súčasne znenie zákona ani návrh novely zákona takúto situáciu nerieši, a z dôvodu aplikačnej praxe je preto potrebné upraviť danú situáciu. 
 	Z 	N 	Akákoľvek zmena základného imania (zvýšenie resp. zníženie) musí byť vykonaná v súlade s Obchodným zákonníkom a zapisuje sa do obchodného registra. Zmena základného imania v Obchodnom registri predstavuje operáciu, ktorá sa musí premietnuť aj v účtovníctve účtovnej jednotky a účtovná jednotka musí vedieť identifikovať, z akého dôvodu k tejto zmene prišlo. Zákon o dani z príjmov zároveň skúma vplyv tejto účtovnej operácie na základ dane. Nepovažujeme za potrebné zapracovať navrhovanú úpravu do zákona o dani z príjmov, keďže každá operácia (zmena základného imania) sa podľa zákona o dani z príjmov posúdi samostatne a rovnako sa samostatne uplatní aj pri určení vstupnej ceny finančného majetku podľa § 25a a jej uplatnení do daňových výdavkov. 	
NBS 	Všeobecná pripomienka k celkovej koncepcii návrhu zákona 
Všeobecná pripomienka k celkovej koncepcii návrhu zákona 
Rozumieme, že zavedenie tzv. investičných účtov, vychádza z Koncepcie rozvoja kapitálového trhu, ktorú schválila vláda Slovenskej republiky dňa 23.4.2014 svojim uznesením č. 191/2014. Napriek tomu navrhujeme, aby v záujme udržiavania hospodárskej súťaže na finančnom trhu sa obdobne zaobchádzalo aj s inými produktmi na finančnom trhu, ktoré majú viazanosť minimálne na 15 rokov a poskytujú klientom expozíciu voči nástrojom kapitálového trhu. 

 	O 	N 	Nad rámec novely, ktorá v súlade s úlohou C.3 z uznesenia vlády SR č.191/2014 z 23. 4. 2014 ku Koncepcii rozvoja kapitálového trhu má za cieľ podporiť investovanie na kapitálovom trhu Riešenie otázky daňovej podpory iných sektorov finančného trhu priamo nesúvisí s plnením úloh z Koncepcie rozvoja kapitálového trhu.  	
NBS 	Osobitné pripomienky k ustanoveniam čl. I, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. K bodu 20 [§ 9 ods. 1 písm. k)] 

1. K bodu 20 [§ 9 ods. 1 písm. k)] 
V § 9 ods. 1 písm. k) navrhujeme slovo „obchodovaných“ a nahradiť ho slovami „prijatých na obchodovanie“. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 

2. Za bod 41 navrhujeme doplniť nový bod 42, ktorý znie: 
„42. V § 20 sa odsek 9 dopĺňa písmenom g), ktoré znie: 
„g) záväzky voči Slovenskej kancelárii poisťovateľov, ktoré vznikli podľa osobitného zákona.101b)”. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 101b) znie: 
„101b) § 20 ods. 13 zákona č. 381/2001 Z. z. o povinnom zmluvnom poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“.”. 

Odôvodnenie: 
Nakoľko bola tvorba rezervy na úhradu záväzkov voči Slovenskej kancelárii poisťovateľov doteraz uznaná ako daňový výdavok, je potrebné doplniť túto rezervu do daňových výdavkov alebo vysporiadať sa s jej postupným rozpustením v prechodných ustanoveniach. 
 	O 	ČA 	Navrhuje sa rozpustenie technickej rezervy na záväzky Slovenskej kancelárie poisťovateľov zahrnúť do základu dane v počas 2 bezprostredne po sebe nasledujúcich zdaňovaních obdobiach. Ak predmetná rezerva stratí status technickej rezervy nie je ju možné považovať za daňový výdavok podľa § 20 ods. 8. V prípade, ak v budúcnosti pôjde o záväzok, na ktorý je možné tvoriť rezervu podľa zákona o účtovníctve, nebude táto rezerva uznaným daňovým výdavkom. 	
NBS 	k bodu 48 
K bodu 48 
K bodu 48 predloženému materiálu uplatňujeme pripomienku v alternatívnom znení. Alternatívu 1 uprednostňujeme preto, lebo predstavuje výhradu voči zdaňovaniu príjmov z kapitálového majetku Národnej banky Slovenska vo všeobecnosti (bez ohľadu, či plynú zo zdrojov v tuzemsku alebo v zahraničí). Alternatíva 2 predstavuje výhradu v rámci novely zákona voči zdaňovaniu príjmov z kapitálového majetku Národnej banky Slovenska, ak plynú iba zo zdrojov v zahraničí. Zdaňovanie cenných papierov vydaných podľa slovenskej jurisdikcie by zostalo tak, ako je v súčasnosti (platí od roku 2013). 
Táto pripomienka je zásadná. 

Alternatíva 1 

Za bod 48 navrhujeme vložiť nové body 48 a 49 takto: 
„48. V § 43 ods. 3 písm. i) a l) sa čiarka za slovom „podnikanie” nahrádza slovom „a” a vypúšťajú slová „a Národnej banky Slovenska“. 
49. V § 43 ods. 15 sa sa čiarka za slovom „podnikanie” nahrádza slovom „a” a vypúšťajú slová „a Národná banka Slovenska“. 

Doterajšie body 48 až 59 sa označujú ako body 50 až 61.”. 

Alternatíva 2 

V § 43 ods. 20 prvej vete navrhujeme za slová „s neobmedzenou daňovou povinnosťou“ vložiť slová „okrem Národnej banky Slovenska“. 

Odôvodnenie: 
Zavedenie povinnosti Národnej banke Slovenska (ďalej len „NBS“) zdaňovať aj výnosy (príjmy) z dlhopisov a pokladničných poukážok, ktoré jej plynú zo zdrojov v zahraničí Ministerstvo financií SR zdôvodňuje odstránením nezlučiteľnosti ustanovení zákona o dani z príjmov s právom Európskej únie. Cieľom je zavedenie rovnakého zdanenia príjmov z kapitálového majetku plynúcich zo zdrojov na území SR a zo zdrojov v zahraničí. 
Pri návrhu právnej úpravy Ministerstvo financií SR vychádzalo hlavne zo Smernice Rady 2003/48/ES z 3. júna 2003 o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov a Smernice Rady 2003/49/ES z 3. júna 2003 o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom na výplaty úrokov a licenčných poplatkov medzi združenými spoločnosťami rôznych členských štátov. Uvedené smernice však riešia len zdaňovanie príjmov fyzických osôb a obchodných spoločností (akciové spoločnosti, spoločnosti s ručením obmedzeným, komanditné spoločnosti, verejné obchodné spoločnosti a družstvá). 
NBS má osobitné postavenie a nemá štatút subjektov, ktoré smernica Rady 2003/49/ES v prílohe taxatívne vymedzuje. Preto zavedenie povinnosti zdaňovať výnosy (príjmy) z kapitálového majetku, ktoré plynú NBS zo zdrojov v zahraničí považujeme za neopodstatnené. 

NBS ako súčasť Európskeho systému centrálnych bank sa musí zúčastňovať nákupov cenných papierov, a to ako slovenských, tak aj zahraničných, ktoré sú vyhlásené Európskou centrálnou bankou (ďalej len „ECB“) v rámci menovo-politických programov. 
NBS nenakupuje takéto cenné papiere za účelom dosahovania vlastného zisku, ale nákupy cenných papierov sú realizované za menovo-politickým účelom, cieľom je podpora ekonomiky. NBS participuje na týchto programoch vo výške svojho kapitálového kľúča. V zmysle článku 32.5 Protokolu o štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky sa celkový príjem národných centrálnych bank z týchto operácií prerozdeľuje medzi národné centrálne banky v pomere, ktorý zodpovedá ich splateným podielom na základnom imaní ECB. 
Pravidlá pre prerozdelenie menového príjmu zaväzujú NBS združiť do Eurosystému svoj čistý príjem pred odpočítaním zrážkovej dane (brutto objem) z cenných papierov nakúpených v rámci menovo-politických operácií. Tzn. NBS musí združiť do Eurosystému zrážkovú daň, ktorú NBS nemá, lebo ju odviedla do Štátneho rozpočtu SR, a na druhej strane NBS (tzn. nepriamo Slovenská republika) obdrží z eurosystémového prerozdelenia menej finančných prostriedkov. Z celkového strešného pohľadu Slovenská republika vedome stráca časť príjmu z Eurosystému (z dôvodu uprednostnenia zvýšenia daní do Štátneho rozpočtu SR získaných od NBS). 
Podľa prieskumu ECB vykonaného na podnet NBS v apríli 2015, žiadna z 18 národných centrálnych bank Eurosystému (ďalej len „NCB“) neplatí zrážkovú daň z výnosov z cenných papierov, ktoré NCB obstarali za účelom plnenia cieľov menovej politiky. 
Uvalenie zrážkovej dane na tento typ výnosov (príjmov) NBS považujeme za uplatnenie nerovnakého prístupu zdanenia príjmov z kapitálového majetku v rámci jednotného európskeho trhu, kde by nemalo dochádzať k prípadom, že dve rovnaké transakcie podliehajú nepriaznivým podmienkam zdaňovania v jednom členskom štáte v porovnaní s inými členskými štátmi. 

Platné znenie § 43 ods. 3 písm. i) a l) a odseku 15 a navrhovaná novela § 43 je v rozpore so základnými daňovými princípmi. 
Predmetom dane by mal byť len výnos, ktorý účtovná jednotka dosiahla v príslušnom zdaňovacom období. Avšak zrážková daň sa uplatňuje z príjmu, t.j. z peňažného toku (cash flow), nie z výnosu, ale NBS účtuje v systéme podvojného účtovníctva (t.j. hospodársky výsledok vzniká na základe účtovania o nákladoch/výnosoch, nie o príjmoch/výdavkoch ako je to v jednoduchom účtovníctve). Pri aplikovaní mechanizmu zrážkovej dane na tento typ výnosu si NBS nemôže uplatniť zrážkovú daň v období, kedy reálne vykázala výnos vo svojom hospodárskom výsledku, ale v období jeho výplaty. Za týchto podmienok dochádza k nespravodlivej situácii pre NBS, že ak pri splatnosti cenného papiera je vykázaná strata, nie je ju možné odpočítať z výnosov/príjmov cenných papierov z predchádzajúcich rokov, ktoré už boli zdanené zrážkovou daňou. K uvedenému časovému nesúladu dochádza z dôvodu, že v zmysle čl. 3 písm. f) Usmernenia ECB/2010/20 o právnom rámci pre účtovníctvo a finančné výkazníctvo v Európskom systéme centrálnych bánk v zmysle neskorších predpisov (ďalej len „usmernenie“), rovnako aj podľa zákona o účtovníctve, NBS účtuje príjmy a výdavky do období, s ktorými vecne a časovo súvisia a nie v období, kedy dochádza k ich výplate. 
Uvedené má za následok, že v prípade držby dlhopisov so splatnosťou dlhšou ako jeden rok (NBS má momentálne v držbe len takéto cenné papiere) NBS neplatí zrážkovú daň z reálne dosiahnutých výnosov z tohto kapitálového majetku, ale z nadhodnotených výnosov. Pri dlhopisoch obstaraných za cenu vyššiu ako ich menovitá hodnota NBS zaplatí zrážkovú daň z príjmov aj napriek tomu, že z daného obchodu dosiahla stratu. Tiež poukazujeme na to, že systém zrážkovej dane neumožňuje prémiu zaplatenú pri obstaraní dlhopisov, ktorá sa realizuje až pri predaji, resp. splatnosti dlhopisov započítať s výnosmi z kupónov, z ktorých sa daň uplatňuje pri ich výplate, a ani takto vzniknuté realizované straty zahrnúť do daňového základu v budúcnosti. Zároveň NBS si nemôže znížiť výnosy (príjmy) z kapitálového majetku o poplatky súvisiace so správou a zabezpečením tohto kapitálového majetku. Takže NBS je vo viacročnom súhrne postihnutá vyšším percentom zrážkovej dane, ako je uvedené v zákone. Uvedený nesúlad v zdaňovaní by sa dal odstrániť jedine tým, že by NBS neúčtovala časové rozlíšenie príjmov a výdavkov z kapitálového majetku. Toto však v praxi nie je možné, nakoľko by došlo k porušeniu jednej z hlavných zásad vedenia účtovníctva, ktorým je akruálny princíp. Súčasne neúčtovaním časového rozlíšenia by NBS porušila ustanovenia usmernenia ECB, ktoré sú záväzné pre všetky centrálne banky Eurosystému. 

Zavedenie zrážkovej dane má nepriaznivý dopad na sanáciu a eliminovanie záporného vlastného imania NBS z dôvodu znižovania hospodárskeho výsledku bežného účtovného obdobia. NBS všetky svoje voľné zdroje používa na krytie kumulovaných strát z minulosti, keď od obdobia prechodu na euro 1.1.2009 pokryla 1 117 484 tis. eur kumulovaných strát vlastnými zdrojmi, t.j. vytvoreným ziskom, čo je 19 % pôvodných kumulovaných strát. Zrážková daň významne spomalí NBS pokrývanie kumulovanej straty a negatívneho vlastného imania z vlastných zdrojov. Avšak NBS pri vstupe do EMU verejne prezentovala zámer postupného pokrytia historických kumulovaných strát z vlastných zdrojov bez požiadaviek na Štátny rozpočet SR a zatiaľ stále takto argumentuje aj v prípadoch, ak sa rieši na nadnárodnej úrovni otázka primeranosti a opodstatnenosti vlastných zdrojov centrálnych bánk. Aplikovaním zrážkovej dane na príjmy z kapitálového majetku je toto vážne ohrozené. 

 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
NBS 	Osobitné pripomienky k ustanoveniam čl. II, ktorým sa mení zákon č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov 
Osobitné pripomienky k ustanoveniam čl. II, ktorým sa mení zákon č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov 

K bodu 1 [§ 7 ods. 11 písm. a)] 
V § 7 ods. 11 navrhujeme písmeno a) preformulovať nasledovne: 
„a) cenné papiere a iné finančné nástroje, ktoré sú súčasťou portfólia, 
1. sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu; za porušenie tejto podmienky sa nepovažuje, ak sa s cenným papierom alebo finančným nástrojom prestalo obchodovať na regulovanom trhu po jeho nadobudnutí do portfólia, 
2. nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, avšak ich emisné podmienky obsahujú záväzok, že sa podá žiadosť o prijatie cenných papierov na obchodovanie na regulovanom trhu a zo všetkých okolností je zrejmé, že sa toto prijatie uskutoční do jedného roka od dátumu vydania emisie, alebo 
3. sú cennými papiermi subjektov kolektívneho investovania, ktoré možno ponúkať neprofesionálnym investorom na základe oprávnenia podľa osobitného zákona18a) alebo sú investičnými certifikátmi podľa tohto zákona,“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 18a znie: 
„18a) § 84, 121, 142 a 148 zákona č. 203/2011 Z. z.“. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že úloha zaviesť dlhodobé investičné sporenie vznikla s cieľom podporiť akumuláciu zdrojov a ich investovanie predovšetkým na slovenskom kapitálovom trhu. 
Berúc do úvahy nedostatok kvalitných emisií prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu BCPB, a.s. považujeme za dôležité, aby sa dlhodobé investičné sporenie mohlo realizovať aj prostredníctvom nástrojov, ktoré nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, avšak existuje predpoklad, že k tomuto prijatiu dôjde. Toto doplnenie by mohlo napomôcť motivácii najmä malých a stredných emitentov listovať svoje cenné papiere na regulovanom trhu, a teda by mohlo dôjsť k zvýšeniu jeho likvidity, čo je jedna z primárnych úloh Koncepcie rozvoja kapitálového trhu schválenej vládou SR uznesením č. 191/2014. 
Zároveň považujeme za nevyhnutné, aby produkty dlhodobého investičného sporenia mali efektívne rozloženie rizika, a to najmä v počiatočnom období sporenia, keďže sa limituje maximálna výška finančných prostriedkov, ktorú možno investovať za jeden kalendárny rok. 

Preto navrhujeme rozšíriť možnosť realizovať dlhodobé investičné sporenie aj prostredníctvom subjektov kolektívneho investovania a investičných certifikátov, keďže práve tieto nástroje žiadanú diverzifikáciu poskytujú. Aby sa zabránilo potenciálnemu zneužívaniu dlhodobého investičného sporenia na daňovú optimalizáciu, navrhujeme limitovať subjekty kolektívneho investovania len na tie, ktoré sa ponúkajú verejnosti na základe povolenia podľa zákona o kolektívnom investovaní. 

 	Z 	ČA 	Bod 2 akceptovaný 
Bod 3 neakceptovaný 
Cieľom novely je v súlade s s úlohou C.3 z uznesenia vlády SR č.191/2014 z 23. 4. 2014 ku Koncepcii rozvoja kapitálového trhu podporiť investovanie na kapitálovom trhu. Zámerom Koncepcie rozvoja kapitálového trhu je skôr podporiť likviditu nástrojov obchodovaných na regulovanom trhu, predovšetkým akcií teda menej rozvinutých segmentov trhu. Záujem o kolektívne investovanie je zo strany investorov v SR pomerne vysoký a je porovnateľný so susednými štátmi V4. Prípadé daňové zvýhodnenie kolektívneho investovania by mohlo spôsobiť nižší účinok opatrení na podporu likvidity regulovaného trhu a bolo by spojený s výrazne vyššími dopadmi na verejné financie. 

Pripomienka bola po dohode s NBS prekvalifikovaná na obyčajnú pripomienku. 
 	
ZMOS 	1. K doložke vplyvov 
Doplniť návrh na úhradu úbytku príjmov pre mestá a obce. 
Odôvodnenie: Návrh zákona má negatívny dopad na rozpočty miest a obcí v roku 2017 vo výške 2.569 tis. euro a v roku 2018 vo výške 2.706 tis. euro. Pri predpokladanom zvýšení koeficientu výnosu dane z príjmov fyzických osôb v rokoch 2016 – 2018 budú tieto dopady vyššie. Predkladateľ sa v návrhu nevysporiadal so zákonnou povinnosťou, ktorá mu vyplýva s ustanovení § 33 ods.1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších noviel, kde „pri návrhoch zákonov a ďalších všeobecne záväzných právnych predpisov, opatrení ústredných orgánov štátnej správy a iných materiálov predkladaných na rokovanie vlády a národnej rady musia byť uvedené a zdôvodnené ich predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy, a to nielen na bežný rok, ale aj na tri nasledujúce rozpočtové roky. Spolu s tým musia byť uvedené aj návrhy na úhradu zvýšených výdavkov alebo na úhradu úbytku príjmov“ – zásadná pripomienka. 
 	Z 	A 	Uvedené dopady budú kompenzované pripravovaným zvýšením %-neho podielu obcí od roku 2016 na 70 % z výnosu DPFO.  	
ZMOS 	k čl. I bod 6  
2. Vypustiť novelizačný bod 6 - § 3 ods.2 písmeno d 
Odôvodnenie: Podľa názoru ZMOS by uvedeným návrhom došlo k neodôvodnenému zvýhodňovaniu jednej skupiny daňovníkov a tým aj porušeniu jedného z daňových princípov – daňovej spravodlivosti. Pozemkové spoločenstvá vykonávajú bežnú podnikateľskú činnosť a je na zváženie, či práve tento typ príjmu a podiel člena na zisku spoločenstva má byť od dane z príjmu oslobodený – zásadná pripomienka 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
ZMOS 	K čl. I bod 25 
§ 12 ods. 7 písmeno b) – ponechať v súčasnom znení – obyčajná pripomienka. 	O 	N 	Uvedená úprava je spresňujúcim návrhom, ktorý si vyžiadala aplikačná prax. Aj vzhľadom na úpravu zákona od 1. 12. 2011 dary, ktoré poskytovali držitelia poskytovateľom zdravotnej starostlivosti neboli vyňaté z predmetu dane, ale zahrnovali sa pod nepeňažné plnenie, ktoré bolo zdaňované. 	
ŽSK 	K Čl. V. 
Navrhujeme, aby sa do Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, vložil nový novelizačný článok V, ktorý bude znieť: 
,,V. 
Zákon č. 564/2004 Z. z. o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 171/2005 Z. z., zákona č. 448/2008 Z. z., zákona č. 479/2009 Z. z., zákona č. 38/2011 Z. z., zákona č. 548/2011 Z. z., zákona č. 463/2013 Z. z., zákona č. 333/2014 Z. z. a zákona č. 361/2014 Z. z. znel takto: 
1. § 3 znie: 
„Výnos dane v príslušnom rozpočtovom roku je príjmom rozpočtov vyšších územných celkov vo výške 30 %.“. 

Doterajší novelizačný článok V. sa bude označovať ako čl. VI. 

Odôvodnenie: 
Predmetný návrh zákona obsahuje hlavne zmeny týkajúce sa oslobodenia od dane niektorých príjmov z obchodovania s cennými papiermi a súčasne sa rieši podpora dlhodobého investovania pre fyzické osoby. Táto zmena bude mať vplyv na nižší výnos DFO pre VÚC, tak ako sa uvádza v Tabuľke č. 2 Financovanie návrhu v Prílohe: Vplyvy na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Podľa tejto tabuľky predpokladané dopady návrhu novely na rozpočty vyšších územných celkov v r. 2017 sú 1.059 tis. € a v r. 2018 zase 1.154 tis. €. Preto navrhujeme, aby sa do predmetnej novely doplnil nový novelizačný čl. V, ktorým sa vykryjú predpokladané negatívne dopady zákona. 
 	Z 	N 	Pripomienka nad rámec návrhu zákona. 	
SAPF 	§ 19 ods. 3, písm. a) 
Navrhujeme vylúčiť text 
„okrem hmotného majetku poskytnutého na prenájom, pri ktorom sa do daňových výdavkov prenajímateľa zahrnujú odpisy najviac do výšky časovo rozlíšenej sumy príjmov (výnosov) z prenájmu tohto majetku prislúchajúcich na príslušné zdaňovacie obdobie pričom neuplatnená časť ročného odpisu prenajatého hmotného majetku sa uplatní počnúc rokom nasledujúcim po uplynutí doby odpisovania hmotného majetku podľa § 26 ods. 1 vo výške ročného odpisu vypočítaného ako pomer vstupnej ceny hmotného majetku a doby odpisovania ustanovenej pre príslušnú odpisovú skupinu v § 26 odst. 1 a ak je hmotný majetok poskytnutý na prenájom, do výšky príjmov z prenájmu.“ 

Zdôvodnenie. Úprava zákona prináša vysokú administratívnu náročnosť, ťažko sa implementuje do softvérových riešení, čo z dlhodobého hľadiska sa stáva neprehľadným a ťažko kontrolovateľným. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SAPF 	K bodu 39 - § 19 ods. 3 písm. a) 
Navrhujeme vyčleniť z novely zákona § 19 ods. 3, písm. a) technické zhodnotenie kultúrnej pamiatky, ktoré je zaradené do druhej odpisovej skupiny. 

Zdôvodnenie: Doba odpisovania nehnuteľnej kultúrnej pamiatky v účtovníctve je výrazne dlhšia (spravidla zodpovedá odpisovaniu budov a stavieb), t.zn. účtovné odpisy sú výrazne nižšie ako daňové. Rozdiel účtovných a daňových odpisov, bol v prospech daňovníka, znižoval základ dane, daň a teda nezaťažoval cash flow daňovnika po vynaložení spravidla nemalých prostriedkov na technické zhodnotenie nehnuteľnej kultúrnej pamiatky. Vynaložené prostriedky pri zhodnocovaní nehnuteľných kultúrnych pamiatok dosiahli mnohokrát milióny eur aj z dôvodu povinnosti dodržať zákon o kultúrnych pamiatkach, najmä náročné projektové práce, vysoké ceny použitých materiálov, sanácia vlhkosti špeciálnymi prostriedkami, zachovanie resp. odkrytie fresiek a pod.. Vzhľadom na vysoké ceny technického zhodnotenia nehnuteľnej kultúrnej pamiatky ročný daňový odpis (1/6) je vysoký. 
Kultúrne pamiatky môže daňovník využívať pre svoje potreby, ale aj prenajímať. Napr. daňovník v minulosti obstaral nehnuteľnú kultúrnu pamiatku aj za účelom budúceho prenájmu, bez znalosti v súčasnosti navrhovanej zmeny odpisovania. Pri reálnej úvahe nie je možné dosiahnuť ročnú tržbu (výnosy) vo výške ročného daňového odpisu vo výške 1/6 investovaných prostriedkov. Nehovoriac o tom, že ceny prenájmu nehnuteľností stanovuje trh. Ak daňovník po uplynutí doby odpisovania nehnuteľnej kultúrnej pamiatky bude priestory využívať pre svoje účely môže doodpisovať majetok vo výške „ročných odpisov“ - § 26 (1/6). V prípade, že bude nehnuteľnú kultúrnu pamiatku ďalej prenajímať, daňový odpis môže byť maximálne vo výške tržby (výnosu) z prenájmu. Vzhľadom na výrazné rozdiely tržieb a daňových odpisov sa doba daňových odpisov vyrovná účtovným odpisom, čím sa stratí celý efekt zaradenia technického zhodnotenia kultúrnej pamiatky do druhej odpisovej skupiny. 
 	O 	N 	Uvedený návrh nebol akceptovaný vzhľadom na cieľ celej predmetnej úpravy v zákone o dani z príjmov. 	
SAPF 	K bodu 26. návrhu novely zákona - § 12 ods.7 písm. c) 
Navrhujeme predmetný bod z návrhu novely zákona vylúčiť. 

Zdôvodnenie: Ak daňovník s neobmedzenou daňovou povinnosťou v SR prijme dividendu od daňovníka z iného členského štátu EÚ resp. z tretieho štátu, bude mať podľa návrhu zákona povinnosť zisťovať, ako bola predmetná dividenda zdanená v štáte výplaty. Predpokladáme, že uvedená podmienka bude predstavovať značnú administratívnu záťaž pre príjemcu dividendy - rezidenta SR, aby zistil, ako zahrnul/nezahrnul do základu dane dividendu ten, kto ju vypláca. 
 	O 	N 	Uvedené znenie vychádza zo znenia novely smernice Rady 2011/96/EÚ o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch. Na znení sa jednomyseľne zhodli všetky členské štáty ako na najvhodnejšom znení, ktoré umožní zabrániť prípadom dvojitého nezdanenia prijatých dividend. Slovenská republika transponuje smernicu do vnútroštátnej legislatívy v znení požadovanom smernicou. 	
SAPF 	K bodu 55. návrhu novely zákona - § 50a 
Navrhujeme vylúčiť predmetný bod novely zákona, 

Zdôvodnenie: Formulácia ustanovenia je príliš všeobecná a predpokladáme, že môže v praxi dochádzať k jeho zneužívaniu. Navyše považujeme navrhované ustanovenie zákona za nadbytočné, keďže už zákon o správe daní túto problematike rieši. V zmysle § 3 zákona č. 563/2009 Z.z. o správe daní sa pri uplatňovaní osobitných predpisov pri správe daní berie do úvahy skutočný obsah právneho úkonu. Na právny úkon, ktorého výsledkom je účelové obchádzanie daňovej povinnosti alebo získanie daňovej výhody sa pri správe daní neprihliada. 
 	O 	N 	Uvedeným ustanovením sa transponuje článok 1 smernice 2015/121. Toto ustanovenie predstavuje spoločné minimálne pravidlo proti zneužívaniu, na ktorom sa zhodli členské štátu EÚ. Účelom tohto ustanovenia je predchádzať zneužívaniu smernice 2011/96/EÚ. V prípade, ak by SR neimplementovala tento minimálny štandard v znení uvedenom v smernici, mohlo by to viesť k medzere v navrhnutom systéme boja proti daňovým podvodom a únikom v EÚ. SR by sa tak mohla začať využívať na vytváranie rôznych umelých konštrukcií za účelom získania daňových výhod. Navyše, ustanovenie v § 2 ods. 6 Daňového poriadku je všeobecné a jeho znenie nezodpovedá požiadavkám EÚ na pravidlá proti zneužitiu pre oblasť pokrytú smernicou. 	
SAPF 	Navrhujeme doplniť v § 17 ods.19 písm. g) zákona  
Za slová „noriem a certifikátov“ sa vložia slová „so vstupnou cenou vyššou ako 2 400 eur“ 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SKDP 	Pripomienky k čl. I k bodom 37, 38, 45  
Platná právna úprava oceňovania obchodných podielov pre účely ZDP je nedostatočná a vyžaduje si zmeny. Navrhovaná úprava v § 19 ods. 2 písm. f) a g) v kombinácii s novým ustanovením § 25a je však nepostačujúca, má viaceré nedostatky a opomína určité prípady čo v praxi môže viesť k významným interpretačným a aplikačným problémom. Za účelom ich eliminovania je potrebné: 
• znenie nového § 25a doplniť o definíciu vstupnej ceny pre obchodné podiely a akcie nadobudnuté pri peňažnom vklade – vstupnou cenou by bola hodnota splateného peňažného vkladu (t. j. uplatnil by sa doterajší prístup zakotvený v § 19 ods. 4 ZDP); 
• pri ustanovení § 25a písm. a), ktoré sa pri pojme „obstarávacia cena“ odvoláva cez odkaz 118) na zákon o účtovníctve, posúdiť relevantnosť ponechania ustanovenia § 19 ods. 4 v ZDP. Súčasné ustanovenie § 19 ods. 4 sa podľa nášho názoru stane nadbytočným. 
• ustanovenie § 25a písm. c) je potrebné preformulovať tak, aby bola definovaná vstupná cena u vkladateľa pre obchodné podiely a akcie nadobudnuté nepeňažným vkladom. Charakter vloženého aktíva nie je v tomto prípade rozhodujúci, malo by sa však zohľadniť či nepeňažný vklad bol uskutočnený v pôvodných cenách (§ 17d) alebo reálnych hodnotách (§ 17b). 
• v novom ustanovení § 25a písm. d) prehodnotiť pri pojme „reálna hodnota“ a pri pojme „v reálnej hodnote“ správnosť navrhovaného odkazu 119a). Sme názoru, že by malo ísť o reálnu hodnotu podľa § 25 zákona o účtovníctve. Navyše nový odkaz 119b) sa javí ako bezpredmetný. 
• nové ustanovenie § 25a písm. e) preformulovať, nakoľko slovné spojenie „nadobudol vkladateľ a prijímateľ nepeňažného vkladu“ je zmätočné. Predmetné slovné spojenie odporúčame zmeniť nasledovne: „nadobudol prijímateľ nepeňažného vkladu od vkladateľa“. 
• doplniť definíciu vstupnej ceny v novom § 25a i pre finančný majetok nadobudnutý prevzatím nástupníckou účtovnou jednotkou od obchodnej spoločnosti alebo družstva zanikajúcich bez likvidácie pri uplatnení pôvodných cien podľa § 17e ZDP – v tomto prípade by vstupnou cenou mala byť pôvodná cena, ktorú preberá právny nástupca podľa § 17e. 
• Ďalej je potrebné v novom § 25a definovať vstupnú cenu pre obchodné podiely a akcie, ktoré spoločník spoločnosti zrušenej bez likvidácie získa na obchodnej spoločnosti alebo družstve, ktorá je právnym nástupcom zrušenej spoločnosti. Aby sa predišlo ekonomickému dvojitému zdaneniu, malo by sa pritom rozlišovať medzi prípadom, ak zlúčenie/splynutie/rozdelenie sa uskutočňujú pre daňové účely v pôvodných cenách a prípadom, ak sa tieto typy reorganizácií uskutočňujú pre daňové účely v reálnych hodnotách. 
• Tiež je potrebné zadefinovať cez prechodné ustanovenia čo sa bude považovať za vstupnú cenu pre účely § 19 ods. 2 písm. f) a g) v situáciách keď obchodné podiely a akcie boli nadobudnuté pred 1.1.2010 (t. j. pred tým, než ZDP začal rozlišovať medzi podnikovými kombináciami v pôvodných a reálnych cenách). 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SKDP 	K čl. I k §19 ods. 3 písm. b)  
Navrhujeme § 19 ods. 3 písm. b) doplniť nasledovne: 
„Daňovými výdavkami sú aj 
b) zostatková cena (§ 25 ods. 3) alebo pomerná časť zostatkovej ceny hmotného majetku a nehmotného majetku pri jeho vyradení 
1. predajom okrem zostatkovej ceny osobných automobilov zatriedených do kódu Klasifikácie produktov 29.10.2, motorových vozidiel na jazdu na snehu a podobných vozidiel s motorom zatriedených do kódu Klasifikácie produktov 29.10.52, rekreačných a športových člnov zatriedených do kódu Klasifikácie produktov 30.12, lodí a plavidiel zatriedených do kódu Klasifikácie produktov 30.11, lietadiel a kozmických lodí a podobných zariadení zatriedených do kódu Klasifikácie produktov 30.3, motocyklov a ich modifikácií zatriedených do kódu Klasifikácie produktov 30.91, bicyklov a iných kolesových vozidiel bez motora zatriedených do kódu Klasifikácie produktov 30.92.1 a budov a stavieb zaradených do odpisovej skupiny 6, ktorá sa zahrnuje do výšky príjmov (výnosov) z predaja zahrnutých do základu dane, s výnimkou podľa bodu 3: 
„3. pri predaji hmotného majetku, ktorý bol poskytnutý na prenájom je daňovým výdavkom zostatková cena pri predaji do výšky rozdielu medzi príjmami (výnosmi) z predaja zahrnutými do základu dane zvýšenými o príjmy (výnosy) z prenájmu tohto majetku zahrnutého do základu dane a uplatnenými odpismi tohto majetku podľa §19 ods. 3 a). 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme zmeniť pravidlo daňovej uznateľnosti zostatkovej ceny pri hmotnom majetku poskytnutom na prenájom, ktorý podľa súčasného pravidla podlieha testu výšky príjmu z predaja, a to tak, aby sa pri takomto majetku vyradenom predajom skúmal celý prípad ako celok, t. j. aby sa daňové odpisy a daňová zostatková cena porovnávali s celkovými príjmami zahrnutými do základu dane súvisiacimi s daným majetkom, t. j. s príjmami z predaja spolu s príjmami z prenájmu počas celej doby odpisovania, a prípadne aj dlhšej doby, ak sa uplatňuje §19 ods. 3 písm. a) posledná veta („pričom neuplatnená časť ročného odpisu prenajatého hmotného majetku sa uplatní počnúc rokom nasledujúcim po uplynutí doby odpisovania hmotného majetku podľa § 26 ods. 1 do výšky príjmov z prenájmu,“). 
Zároveň cieľom navrhovanej úpravy je zrovnoprávniť majetok, pri ktorom sa zostatková cena porovnáva s príjmom s predaja, vyradený predajom na začiatku a na konci zdaňovacieho obdobia. Ak dva rovnaké majetky A a B (rovnaká vstupná cena, rovnaké príjmy z prenájmu, rovnaká doba nájmu napr. 36 mesiacov) sú zaradené do užívania jeden napr. vo februári roku x (majetok A) a druhý napr. v decembri roku x (majetok B), prvé (A) je vyradené v januári roku x+3 (po 36 mesiacoch nájmu) a druhé (B) v novembri roku x+3 (po uplynutí 36 mesiacov nájmu). Kým u prvého (A) bude môcť byť uplatnený ročný odpis v rokoch x , x+1 a x+2 ročný odpis, pričom vzhľadom na zaradenie do majetku vo februári roku x bolo už vo všeobecnosti pri majetku zohľadnených 35 mesiacov, u druhého (B) bude vzhľadom na zaradenie v decembri roku x uplatnený v rokoch x , x+1 a x+2 len odpis za 25 mesiacov. U majetku A bude pri predaji predajná cena porovnávaná s oveľa nižšou ZC ako u majetku B. U vozidla (B) budú síce plynúť príjmy z prenájmu počas obdobia január až november roku x+3, ktoré budú súčasťou základu dane, avšak odpis v zmysle §19/3/a nemôže byť uplatnený, nakoľko daňovník už majetok k 31.12.roku x+3 neeviduje v majetku. Zároveň podľa súčasnej právnej úpravy si daňovník nemôže pripočítať príjmy z prenájmu dosiahnuté v zdaňovacom období vyradenia predajom k predajnej cene a tak predajnú cenu porovnáva s oveľa vyššou zostatkovou cenou ako pri majetku A. 
Uvedené pravidlo je diskriminačné výlučne v závislosti od momentu zaradenia majetku do užívania, nakoľko daňové posúdenie u identických majetkoch bude iné v závislosti od mesiaca zaradenia v danom roku. Predpokladáme, že uvedené nebolo zámerom zákonodarcu a preto navrhujeme úpravu ako je uvedené vyššie. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SKDP 	K čl. I § 21 ods. 2 písm. n)  
Navrhujeme nasledovné znenie §21 ods. 2 písm. n): 
(2) Daňovými výdavkami nie sú tiež 
n) výdavky (náklady) vo výške obstarávacej ceny zásob vyradeného tovaru 
1. z dôvodu jeho klasifikácie ako nebezpečného podľa osobitného predpisu, /105a/ 
2. likvidáciou z dôvodu uplynutia doby použiteľnosti alebo trvanlivosti, ak daňovník nepreukáže, že pred uplynutím tejto doby vykonal opatrenia na podporu ich predaja do uplynutia tejto doby formou postupného znižovania ceny, okrem bezodplatného odovzdania zásob potravín Potravinovej banke Slovenska subjektom a organizáciám, ktoré poskytujú humanitárnu a potravinovú pomoc a liekov, ktorých výdaj je viazaný na lekársky predpis podľa osobitného predpisu, /37ab/ 
3. bez stanovenej doby použiteľnosti alebo trvanlivosti, ak daňovník nepreukáže príjem z ich predaja, 
Odôvodnenie: 
Súčasné znenie zákona je diskriminačné a prostredníctvom neho dochádza k znevýhodneniu ostatných potravinových bánk a humanitárne zameraných subjektov. Preto navrhujeme vypustiť v bode 2. slová „Potravinovej banke Slovenska“. 
Navrhujeme, aby sa zo zákona vylúčila referencia na PBS a ponechal sa tak voľný prístup pri rozhodovaní o darovaní potravín na humanitárny účel na daňovníka. Prípadne, aby bol vytvorený zoznam charakteristík, ktoré musia byť splnené na to, aby subjekt spadol pod predmetné ustanovenie buď priamo v zákone alebo v Pokyne Finančného riaditeľstva SR. 
 	O 	N 	Navrhujeme neakceptovať. Cieľom navrhovanej úpravy bolo zabezpečenie bezplatného odovzdania zásob potravín tesne pred uplynutím doby trvanlivosti (expirácie), čo by nebolo dosiahnuté pri humanitárnej pomoci, ktorá je poväčšine zabezpečovaná pre ľudí v núdzi mimo územia SR. Cieľom nebolo riešiť ostatnú humanitárnu pomoc. Predmetná úprava vychádzala aj z odporúčaní EÚ o hospodárnom nakladaní s potravinami. 	
SKDP 	K Čl. I - bod 48 
V § 43 odporúčame preformulovať novo navrhnuté znenie ods. 19 a 20 a to tak, aby sa oddelila úprava pre odsek 3 písm. o) od úpravy pre odsek 3 písm. i) a l) z dôvodu neprehľadnosti navrhovaných ustanovení. To znamená, že odsek 20 by mal byť rozdelený a časť z neho použitá na vytvorenie ods. 21 a to nasledovne: 

§ 43 sa dopĺňa odsekmi 19, 20 a 21, ktoré znejú: 
„(19) Výšku nepeňažného plnenia uvedenú v odseku 3 písm. o) je povinný držiteľ 
oznámiť príjemcovi tohto plnenia v lehote do pätnásteho dňa po uplynutí kalendárneho štvrťroka, v ktorom nepeňažné plnenie poskytol. Výšku nepeňažného plnenia oznamuje konečný priamy držiteľ, ktorý poskytol nepeňažné plnenie, ak sa držitelia nedohodnú inak, okrem prípadov, keď je konečným držiteľom zahraničná osoba. 
(20) Príjmy uvedené v odseku 3 písm. o) plynúce daňovníkovi s neobmedzenou daňovou povinnosťou sa zdania daňou vyberanou zrážkou, a to aj ak plynú zo zdrojov v zahraničí. Pri peňažnom plnení a nepeňažnom plnení uvedenom v odseku 3 písm. o) plynúcom zo zdrojov v zahraničí postupuje prijímateľ spôsobom uvedeným v odsekoch 17 a 18, pričom v prípade ak je toto plnenie vyplatené alebo poskytnuté držiteľom podľa § 48 ods. 1, potom sa postupuje pri peňažnom plnení podľa odsekov 10 až 12 a pri nepeňažnom plnení podľa odsekov 17 a 18. Ak plynú daňovníkovi s neobmedzenou daňovou povinnosťou príjmy uvedené v odsekoch 3 písm. o) zo štátu, s ktorým Slovenská republika má uzavretú zmluvu o zamedzení dvojitého zdanenia, postupuje sa pri zamedzení dvojitého zdanenia podľa tejto zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia s výnimkou uvedenou v § 45 ods. 3 písm. c). 

(21) Príjmy uvedené v odseku 3 písm. i) a l) plynúce daňovníkovi s neobmedzenou daňovou povinnosťou sa zdania daňou vyberanou zrážkou, a to aj ak plynú zo zdrojov v zahraničí. Pri príjmoch uvedených v odseku 3 písm. i) a l) plynúcich zo zdrojov v zahraničí postupuje prijímateľ spôsobom uvedeným v odseku 15. Ak plynú daňovníkovi s neobmedzenou daňovou povinnosťou príjmy uvedené v odsekoch 3 písm. i) a l) zo štátu, s ktorým Slovenská republika má uzavretú zmluvu o zamedzení dvojitého zdanenia, postupuje sa pri zamedzení dvojitého zdanenia podľa tejto zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia s výnimkou uvedenou v § 45 ods. 3 písm. c).“. 

 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SKDP 	K Čl. I - bod 57 
Do novo vloženého §52zg navrhujeme vložiť prechodné ustanovenie týkajúce sa oslobodenia príjmov z predaja cenných papierov, ktoré boli nadobudnuté pred účinnosťou tejto novely zákona, aby sa efekt motivácie investovania dostavil čo najskôr. 
Ustanovenie § 9 ods. 1 písm. k) a l) v znení účinnom od 1.januára 2016 je možné použiť už pri podaní daňového priznania po 1. januári 2016. 
 	O 	N 	Tým, že v zákone nie je stanovené prechodné ustanovenie, ktoré rieši príjem z predaja cenných papierov, uvedené oslobodenie sa vzťahuje aj na príjem z predaja cenných papierov nadobudnutých pred 1. 1. 2016, čo je už forma istého zvýhodnenia.  	
SKDP 	K Čl. III 
Do bodu 1 návrhu zákona navrhujeme doplniť za odvolávku 23a) nasledovné slová: „alebo na obdobnom zahraničnom regulovanom trhu.“, takže celé doplnené ustanovenie by znelo: 

V § 10b ods. 1 písm. d) sa na konci pripájajú tieto slová: „okrem výnosov z prevodov cenných papierov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu23a) alebo na obdobnom zahraničnom regulovanom trhu“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 23a znie: 
„23a) § 3 zákona č. 429/2002 Z. z. o burze cenných papierov v znení neskorších predpisov.“. 

1. Navrhujeme doplniť ustanovenia zákona č. 580/2004 Z.Z. o zdravotnom poistení o ustanovenie, na základe ktorého by boli oslobodené o zdravotných odvodov nielen príjmy z predaja cenných papierov v nadväznosti na navrhovanú úpravu zákona o dani z príjmov, ale aj príjmy z držby cenných papierov. Preto navrhujeme, aby návrh zákona o zdravotnom poistení doplnil o nový bod v nasledovnom znení: 

„V § 10b ods. 1 písm. c) sa na konci pripájajú tieto slová: „okrem výnosov z držby cenných papierov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu 23a) alebo na obdobnom zahraničnom regulovanom trhu“. 
 	O 	ČA 	Hlavným cieľom novely je v súlade s Koncepciou rozvoja kapitálového trhu podpora likvidity domáceho kapitálového trhu a najmä trhu akcií. V prípade slovenských dlhových cenných papierov sa u fyzických osôb uplatňuje zrážková daň, teda už v súčasnosti tieto príjmy nepodliehajú zdravotným odvodom. Navrhované opatrenie by sa týkalo skôr výnosov z držby zahraničných dlhových cenných papierov, kde sa neuplatňuje zrážková daň ale tieto príjmy sa zdaňujú cez daňové priznanie. Navrhované opatrenie by neprispelo k zvýšeniu k likvidity kapitálového trhu, skôr by motivovalo k pasívnej držbe zahraničných dlhových cenných papierov.  	
SKDP 	K čl. I bodom 5. a 25. (§§ 3 a 12 - dary) 
Navrhujeme vypustiť ako nadbytočné a diskriminačné 

Odôvodnenie: 
Toto ustanovenie cielene diskriminuje len jednu malú skupinu podnikateľov a znevýhodňuje veľmi vybraný okruh prijímateľov. Poskytovanie darov taxatívne vymedzeným okruhom osôb (v zákone o dani z príjmov pod legislatívnou skratkou "držiteľ") poskytovateľom zdravotnej starostlivosti je veľmi striktné obmedzene zákonom o liekoch. Preto vychádzajúc aj z usmernenia vydanom Ministerstvom zdravotníctva v spolupráci s Ministerstvom financií ku zmenám zákona o dani z príjmov k 1.12.2011, transakcie formálne pomenované dary, nemusia byť svojou podstatou dary, ale môžu byť napríklad reklamou. Transakcie majú byť posudzované podľa svojej podstaty nie formy a preto sa úprava v paragrafoch 3 a 12 javí zbytočná, pretože chce cielene postihnúť aj reklamu. Ak však ide o dar svojou podstatou, ktorý je legálne poskytnutý, potom je táto úprava diskriminačná. 
 	O 	N 	Uvedená úprava je spresňujúcim návrhom, ktorý si vyžiadala aplikačná prax. Aj vzhľadom na úpravu zákona od 1. 12. 2011 dary, ktoré poskytovali držitelia poskytovateľom zdravotnej starostlivosti neboli vyňaté z predmetu dane, ale zahrnovali sa pod nepeňažné plnenie, ktoré bolo zdaňované. 	
SKDP 	K čl. I bodu 26 (§ 12 ods. 7 pism c) 
navrhujeme preformulovať, prípadne doplniť presnejšiu definíciu daňového výdavku 

"v rozsahu, v akom nie je daňovým výdavkom alebo obdobou daňového výdavku podľa zahraničnej daňovej legislatívy, v prípade, že subjekt, ktorý podiel na zisku vypláca nie je daňovník podľa tohto zákona, u daňovníka vyplácajúceho tento podiel na zisku" 

Zdôvodnenie: Ustanovenie "v rozsahu, v akom nie je daňovým výdavkom u daňovníka vyplácajúceho tento podiel na zisku" by podľa nášho názoru malo byť vykladané so zreteľom na definíciu daňového výdavku podľa §2 pís. i) zákona. Rozumieme, že bod 26 by sa mal uplatňovať aj na cezhraničné hybridné inštrumenty. Zahraničný daňovník vyplácajúci podiel na zisku, ale tento podiel nikdy neuplatní ako daňový výdavok v zmysle §2 písm. i) zákona. 
 	O 	N 	Uvedené znenie vychádza zo znenia novely smernice Rady 2011/96/EÚ o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch. Na znení sa jednomyseľne zhodli všetky členské štáty ako na najvhodnejšom znení, ktoré umožní zabrániť prípadom dvojitého nezdanenia prijatých dividend. Slovenská republika transponuje smernicu do vnútroštátnej legislatívy v znení požadovanom smernicou. 
Ustanovenie vyžaduje, aby príjemca dividend preukázal, že jeho dcérska spoločnosť si neuplatnila sumu zodpovedajúcu vyplatenej dividende ako daňový náklad. Navrhované znenie pokrýva takýto výklad a nie je nutné doplniť odvolávku na zahraničnú daňovú legislatívu. 
 	
SKDP 	K čl. I bodu 28 (§16)  
Navrhujeme vypustiť ako nadbytočné 

Odôvodnenie: 
Úprava v paragrafe 16 zavádza nový druh príjmu zdaniteľný v SR a to pre nerezidentov, teda zahraničných poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, zahraničných lekárov, ktorí sa zúčastnia aj zahraničných podujatí organizovaných zahraničnými držiteľmi, ktorí majú v SR organizačnú zložku alebo stálu prevádzkareň. Takéto plnenie však musí súvisieť s aktivitami v SR. Toto ustanovenie sa v praxi bude týkat veľmi malého okruhu daňovníkov-nerezidentov, kde vo väčšine prípadov zdanenie vylúči zmluva o zamedzení dvojitého zdanenia. Z toho dôvodu sa nám zdá toto ustanovenie nadbytočné a príliš náročné na posudzovanie pre držiteľov. 

 	O 	N 	Zákon by mal riešiť aj situácie, ktoré by mohli nastať a reaguje na vzniknuté problémy z praxe. 

SKDP 	K čl. I bodu 45 (§25a)  
Navrhujeme upraviť písmeno c) a d) §25a nasledovne 

"c) hodnota započítaná na vklad spoločníka,37a) u individuálne vloženého finančného majetku, ktorý vkladateľ nadobudol podľa § 17b 
e) pôvodná cena, ak ide o finančný majetok,1) ktorý nadobudol prijímateľ nepeňažného vkladu pri uplatnení pôvodných cien podľa § 17d alebo nástupnícka účtovná jednotka od obchodnej spoločnosti alebo družstva zanikajúcich bez likvidácie pri uplatnení pôvodných cien podľa § 17e; pôvodnou cenou u vkladateľa nepeňažného vkladu sa rozumie celková hodnota nepeňažného vkladu vyjadrená v pôvodných cenách, ktorú preberá príjemca nepeňažného vkladu podľa § 17d." 

Zároveň navrhujeme doplniť písmeno f) 

"f) hodnota splateného peňažného vkladu a hodnota započítaná na vklad spoločníka,37a) u nepeňažného vkladu u vkladateľa. Za splatený vklad sa považuje aj zvýšenie základného imania obchodnej spoločnosti alebo družstva na základe rozhodnutia valného zhromaždenia obchodnej spoločnosti alebo predstavenstva družstva." 

Zároveň navrhujeme vypustiť§19, ods. (4), ktoré sa doplnením §25a javý ako nadbytočné a duplicitné. 

Odôvodnenie: 
Nami navrhovaná úprava dopĺňa situácie, ktoré v pôvodnpom návrhu znenia §25a chýbali a zároveň vypúšťa ustanovenie zákona, ktoré sa pri doplnení pojmu "Vstupná cena" do zákona javí ako zbytočné. 

 	O 	ČA 	V prípade doplneného písmena f) nepovažujeme za nevyhnutné doplniť hodnotu započítanú na vklad spoločníka, pretože táto je už uvedená v písmene c). Zároveň za splatený vklad na daňové účely považuje iba zvýšenie základného imania obchodnej spoločnosti a družstva na základe rozhodnutia valného zhromaždenia obchodnej spoločnosti alebo predstavenstva družstva zo zisku po zdanení. 	
SKDP 	K čl. I bodu 55 (§ 55a)  
– celý bod navrhujeme vypustiť ako nadbytočný a neprimeraný. 

Novela v bode 26 (§ 12 ods. 7 c) už dostatočne jasne upravuje situáciu „dvojitého nezdanenia“ príjmov z hybridných finančných nástrojov, ktoré, ak budú v zahraničí (v krajine, z ktorej sa vyplácajú) považované za daňovo uznateľné náklady na úroky, slovenský zákon o dani z príjmov ich už napriek ich definícii (ako podiel na zisku) nebude považovať za nezdaniteľné (navrhuje sa ich vylúčenie z príjmu, ktorý nie je predmetom dane - § 12). 

Navyše Daňový poriadok už od roku 2014 v § 2 ods. 6 obsahuje všeobecné pravidlo proti zneužívaniu v zmysle Odporúčania komisie v súvislosti s agresívnym daňovým plánovaním 2012/772/EÚ). Správca dane teda už má prostredníctvom § 2 ods. 6 dostatočný nástroj na ignorovanie predstieraných právnych úkonov alebo na prípadnú reklasifikáciu typu príjmu (na daňové účely) vrátanie podielov na zisku na iný typ príjmu v zmysle celkových ekonomických okolností prípadu. 

 	O 	N 	Uvedené znenie vychádza zo znenia smernice Rady 2011/96/EÚ o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch (ďalej „smernica“). Toto ustanovenie predstavuje spoločné minimálne pravidlo proti zneužívaniu, na ktorom sa zhodli členské štátu EÚ. Účelom tohto ustanovenia je predchádzať zneužívaniu smernice 2011/96/EÚ. V prípade, ak by SR neimplementovala tento minimálny štandard, mohlo by to viesť k medzere v navrhnutom systéme boja proti daňovým únikom v EÚ. SR by sa tak mohla začať využívať na vytváranie rôznych umelých konštrukcií za účelom získania daňových výhod. Ustanovenia v § 12 ods. 7 písm. c a v § 50a pokrývajú rôzne situácie agresívneho daňového plánovania. Navyše, ustanovenie v § 2 ods. 6 Daňového poriadku je všeobecné a jeho znenie nezodpovedá požiadavkám EÚ na pravidlá proti zneužitiu pre oblasť pokrytú smernicou. 	
SKDP 	K čl. I bodu 57 (§ 52zg) 
navrhujeme doplniť o ustanovenie 4 

"(4) Ustanovenia §19 ods. 2 písm f) a g), §25 ods 1 písm. c) a §25a v znení účinnom od 1. januára 2016 sa použijú pre účely stanovenia vstupnej ceny finančného majetku nadobudnutého po 1. januári 2016." 

Odôvodnenie: 
V navrhovanom znení chýbajú prechodné ustanovenia k predmetným paragrafom. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SKDP 	Nový bod k §50 ods. 1 písm. a) 
Navrhujeme slová „ním určenej právnickej osobe“ nahradiť slovami „ním určeným prijímateľom“. 	O 	N 	Minister financií a zástupcovia neziskového sektora podpísali memorandum zaisťujúce vyššie štandardy transparentnosti tretieho sektora, ako aj stabilitu celého systému. Z uvedeného dôvodu je možné vykonávať len zmeny schválené týmto memorandom. 	
SKDP 	Nový bod k §50 ods. 2 písm. a) 
Navrhujeme za slová „fyzická osoba“ doplniť slová „a 8 eur pre jedného prijímateľa, ak daňovníkom je fyzická osoba“. 

Odôvodnenie: 
Možnosť poukázania viacerým prijímateľom u právnickej osoby sa javí u fyzickej osoby ako diskriminačné. Fyzické osoby s vysokým podielom zaplatenej dane podľa §50 zákona sa takto musia rozhodnúť iba pre jedného prijímateľa. Za účelom zníženia administratívnej záťaže správcu dane navrhujeme zároveň zaviesť rovnakú sumu dane pre jedného prijímateľa podľa ustanovenia §50 ods. 4 zákona. Uvedené opatrenie bude daňovníkmi vnímané ako otvorenie tejto možnosti a rozdelenie ich podielu zaplatenej dane spravodlivo pre viacerých prijímateľov. 
 	O 	N 	Minister financií a zástupcovia neziskového sektora podpísali memorandum zaisťujúce vyššie štandardy transparentnosti tretieho sektora, ako aj stabilitu celého systému. Z uvedeného dôvodu je možné vykonávať len zmeny schválené týmto memorandom. 	
SKDP 	K bodu 10 §5 ods. 7 
Navrhujeme doplniť nahlasovaciu povinnosť zamestnanca o poberaní tohto druhu príjmu počas kalendárneho roka zamestnávateľovi, u ktorého zákonné podmienky nesplnil. 
Absentuje definícia, resp. upresnenie „inej ťaživej sociálnej situácie“. 

Odôvodnenie: 

Doporučujeme spresniť, prípadne do dôvodovej správy doplniť. Následne doporučujeme metodicky usmerniť preukazovanie splnenia podmienok „ťaživej sociálnej situácie“, nakoľko rozumieme, že nejde o hmotnú núdzu, ktorá je uvádzaná osobitne. Rovnako odporúčame doplniť nahlasovaciu povinnosť zamestnancovi v prípade nesplnenia zákonných podmienok. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na skutočnosť, že zamestnanec si dorovnáva daňovú povinnosť v rámci ročného zúčtovania nie je potrebné zaviesť novú oznamovaciu povinnosť pre zamestnanca. 	
AOCP 	Čl. I  
v Čl. I. navrhujeme doplniť nasledovné body 
1. V § 7 ods. 4 znie: „(4) Do osobitného základu dane sa zahŕňajú príjmy uvedené v odseku 1 písm. b) neznížené o výdavky okrem výdavkov uvedených v odseku 7. Ak daňovník využije možnosť odpočítať daň vybranú zrážkou ako preddavok na daň podľa § 43 ods. 7, príjmy uvedené v odseku 1 písm. a), c), f) až h) sa zahŕňajú do osobitného základu dane. Do osobitného základu dane sa príjmy uvedené v odseku 1 písm. a), c), f) až h) zahŕňajú znížené o súvisiace daňové výdavky. Ak sú daňové výdavky súvisiace s jednotlivým druhom príjmu vyššie ako príjem, na rozdiel sa neprihladia.“ 
2. V § 43 ods. 7 prvej vete sa za slová „Ak sa“ vkladajú slová „daňovník s príjmami podľa § 7 odsek 1 písm. a), c), f) až h) a“. 

Odôvodnenie: 

Uvedenú pripomienku uplatňujeme v súlade s jedným zo základných zámerov predloženého návrhu zákona – zvýšiť daňovú motiváciu obyvateľstva investovať na kapitálovom trhu a podporiť rozvoj kapitálového trhu. Za základný predpoklad na dosiahnutie daňovej motivácie považujeme zabezpečenie daňovej spravodlivosti, t.j. aby daňovník zaplatil daň len z reálne dosiahnutého nárastu majetku. 
V súčasnosti je v praxi úplne bežné, že daňovník zaplatí daň z niekoľkonásobne vyššieho daňového základu, ako je jeho reálny výnos a dokonca sa môže stať, že zaplatí daň aj v prípade dosiahnutia straty. Ako príklad uvedeného tvrdenia je možné použiť investíciu do dlhopisu pri cene vysoko prevyšujúcej jeho menovitú hodnotu; zákon toto vôbec nerieši, pritom na opačnú situáciu pamätá: v paragrafe 7, odsek 3 uvádza: „V prípade dlhopisov a pokladničných poukážok predávaných pod ich menovitú hodnotu sa príjem vo výške rozdielu medzi ich menovitou hodnotou a nižšou obstarávacou cenou u majiteľa zahrnie do základu dane pri ich splatnosti“. 
Súhlasíme s tým, že predložený návrh na zmenu a doplnenie zákona o dani z príjmov rieši možnosť uplatňovania výdavkov v §7, ako spôsobu zabezpečenia spravodlivého zdaňovania reálneho nárastu majetku daňovníka. Za reálny nárast majetku je možné považovať iba rozdiel príjmov plynúcich z daného cenného papiera a všetkých výdavkov súvisiacich s týmito príjmami. 
 	Z 	N 	Úpravy týkajúce sa kapitálového majetku vychádzali z Koncepcie kapitálového trhu schválenej vládou SR 23. 4. 2014, pričom výsledné úpravy boli zapracované v návrhu novely zákona o dani z príjmov. 	
AOCP 	čl. III.  
v Čl. III. sa vkladá nový bod v nasledovnom znení 

§ 10b ods.1 písm. c) sa na konci pripájajú tieto slová: „okrem výnosov z cenných papierov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu 23a). 

Odôvodnenie: 

Popri transparentnom navrhovanom cieli odbúrať existujúce prekážky zrušením zdravotných odvodov plynúcich z dividend a príjmov z predaja cenných papierov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu pre fyzické osoby, a tým zvýšiť motiváciu obyvateľstva investovať na kapitálovom trhu a emitentov získavať zdroje na kapitálovom trhu, týmto považujeme za nevyhnutné zrušiť tieto zdravotné odvody pre rovnakú navrhovanú cieľovú skupinu aj z výnosov plynúcich z držby takýchto cenných papierov (obchodovaných na burze) a neponechávať túto anomáliu v platnosti pre fyzické osoby pre úzky okruh výnosov. 	Z 	N 	Hlavným cieľom novely je v súlade s Koncepciou rozvoja kapitálového trhu podpora likvidity domáceho kapitálového trhu a najmä trhu akcií. V prípade slovenských dlhových cenných papierov sa u fyzických osôb uplatňuje zrážková daň, teda už v súčasnosti tieto príjmy nepodliehajú zdravotným odvodom. Navrhované opatrenie by sa týkalo skôr výnosov z držby zahraničných dlhových cenných papierov, kde sa neuplatňuje zrážková daň ale tieto príjmy sa zdaňujú cez daňové priznanie. Navrhované opatrenie by neprispelo k zvýšeniu k likvidity kapitálového trhu, skôr by motivovalo k pasívnej držbe zahraničných dlhových cenných papierov. 
 	
SBA 	Bod 16, § 7, odsek 10) 
Navrhujeme zmeniť na: 

Príjem, pre ktorý je ustanovené, že sa daň vybraná podľa § 43 ods. 6 považuje za splnenie daňovej povinnosti bez možnosti považovať ju za preddavok na daň a príjem, pri ktorom daňovník nevyužil možnosť odpočítať daň ako preddavok, sa do osobitného základu dane nezahŕňa. 

Odôvodnenie: 
Spresnenie znenia. 	O 	N 	Úprava je postačujúca. 	
SBA 	Bod 20, § 9, odsek 1, písmeno k) 
Navrhujeme nasledovnú úpravu: 

" z predaja cenných papierov podľa § 8 ods. 1 písm. e) obchodovaných na regulovanom trhu cenných papierov alebo obdobnom zahraničnom regulovanom trhu a vyplatenia (vrátenia) podielových listov podľa § 7 ods. 1 písm. g) , ak doba medzi nadobudnutím a predajom alebo vyplatením podielových listov presiahne 1 rok, od dane nie je oslobodený príjem z predaja cenných papierov a vyplatenia ( vrátenia ) podielových listov, ktoré boli obchodným majetkom daňovníka," 

V tejto súvislosti navrhujeme upraviť aj súvisiace ustanovenia: 
- § 7 ods. 3 koniec prvej vety " § 43." navrhujeme zmeniť na "§ 43 s výnimkou príjmov podľa písm. g), ak sú v zmysle § 9 ods. 1 písm. k) od dane oslobodené." 
- § 7 ods. 5 navrhujeme vložiť vetu " Toto ustanovenie sa nepoužije na vyplatenie ( vrátenie) podielových listov oslobodených od dane podľa § 9 ods.1 písm. k) tohto zákona." 
- § 43 ods. 3 písm. b) v závere za " dôchodkový fond " navrhujeme vložiť " a s výnimkou príjmov oslobodených od dane podľa § 9 ods. 1 písm. k) tohto zákona." 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme rozšíriť okruh výnosov oslobodených od zdanenia o výnosy z redemácie (vrátenia ) podielových listov, inak by došlo k neúmernej konkurenčnej výhode akýchkoľvek iných cenných papierov v porovnaní s podielovými listami. Keďže výnosy z vrátenia (redemácie) podielových listov nie sú príjmom z predaja cenných papierov podľa § 8 ods. 1 písm. e), ale sú príjmom podľa § 7, v súlade s už uvedeným je potrebné okruh cenných papierov rozšíriť o redemáciu podielových listov. V tejto súvislosti uvádzame, že niektoré zahraničné podielové listy sú obchodované na regulovanom trhu cenných papierov EÚ, príp. EHS. Preto v prípade, ak by sa predmetné ustanovenie nedoplnilo o "vyplatenie (vrátenie) podielových listov podľa § 7 ods. 1 písm. g)", navrhujeme, aby sa zahraničné podielové fondy obchodované na regulovanom trhu cenných papierov EÚ, príp. EHS zaradili a teda zdaňovali v zmysle § 8 ods. 1 písm. e) . Ide napr. o ETF, iShares, zahraničné podielové fondy zriadené podľa SICAV alebo UCITS. 
Z navrhnutého znenia rozumieme, že daňové oslobodenie budú spĺňať všetky také cenné papiere, ktoré sú/alebo boli obchodované na regulovaných trhoch tak, ako sú špecifikované, pričom však takéto cenné papiere môže fyzická osoba obstarať alebo predať aj na inom regulovanom trhu, napr. na regulovanom trhu cenných papierov v New Yorku. Tiež sa podľa nášho názoru toto oslobodenie vzťahuje aj na také cenné papiere, ktoré síce v čase nákupu boli obchodované na regulovanom trhu, avšak v čase predaja (= dosiahnutia zisku) už obchodované na príslušnom regulovanom trhu nie sú ( sú stiahnuté z regulovaného trhu). Ak by sa však oslobodenie malo vzťahovať len na okruh cenných papierov nakúpených a aj predaných na príslušnom trhu v tomto ustanovení menovanom, je potrebné zákon takto upresniť. Znenie ustanovenia by malo byť čo najjednoznačnejšie a najjednoduchšie, aby u daňovníkov nevznikali pochybnosti, na ktoré cenné papiere sa 1-ročný daňový test vzťahuje a nevznikali problémy pri preukazovaní ich nároku na daňové oslobodenie. 	O 	N 	Úpravy týkajúce sa kapitálového trhu boli prerokovávaná v rámci schvaľovania Koncepcie kapitálového trhu na úrovni vedenia MF SR za účasti zástupcov bankového sektora, pričom výsledné úpravy boli zapracované v návrhu novely zákona o dani z príjmov. 	
SBA 	Bod 20, § 9, odsek 1, písmeno k) zákona o dani z príjmov Bod 1, § 7 ods. 11 zákona č. 566/2001Z.z. o CP a IS Bod 1 a 2, § 10 b) ods. 1 písm. d) a e) zákona o zdravotnom poistení  
Navrhujeme zjednotiť zadefinovanie "regulovaného trhu cenných papierov" pre účely 
- oslobodenia predaja cenných papierov od zdanenia podľa navrhnutého ustanovenia § 9 ods. 1 písm. k) zákona o dani z príjmov a s tým súvisiacu novelu zákona o cenných papieroch a investičných službách ( § 7 ods. 11) 
- oslobodenia výnosov z prevodov cenných papierov zo zdravotných odvodov podľa navrhnutého ustanovenia § 10 b ods. 1 písm. d) zákona o zdravotnom poistení 
- oslobodenia podielov na zisku zo zdravotných odvodov podľa navrhnutého ustanovenia § 10b ods. 1 písm. e) zákona o zdravotnom poistení 

Odôvodnenie: 
Každé z citovaných ustanovení definuje pojem " regulovaný trh cenných papierov " odlišne. Sme toho názoru, že takéto sledovanie je komplikované a spôsobí množstvo nejasností a chýb nielen samotným daňovníkom/poistencom, ale aj správcom dane a zdravotným poisťovniam. 
Preto navrhujeme pre všetky tieto účely sledovať cenné papiere tak, ako je v návrhu použité v § 10b ods. 1 písm. e), t.j. " prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu (23a), alebo na obdobnom zahraničnom regulovanom trhu." 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SBA 	Nový bod § 17, odsek 3), písmeno k) 
Navrhujeme pridať do § 17, odsek 3), písmeno k) v nasledovnom znení: 
k) príjem prislúchajúci k výdavku (nákladu) na odpis pohľadávky, ktorý nebol uznaný za daňový výdavok (náklad). 

Odôvodnenie: 
Banky v mnohých prípadoch nedaňovo odpisujú pohľadávky. V prípade, že sa im následne podarí sumu odpísanej pohľadávky vymôcť alebo pohľadávku postúpiť za odplatu, je súvisiaci výnos zdaniteľný, čo podľa nášho názoru vytvára nespravodlivosť v zdanení a je v rozpore so základnými daňovými princípmi. 
V minulosti mohli banky výnos súvisiaci z nedaňovým nákladom vyňať zo zdanenia na základe §17, odsek 3, písm. g), ktorý sa ale od 1.1.2015 zmenil. 
Navrhované znenie zákona túto nerovnomernosť v zdanení odstráni. 

 	O 	N 	Ak odpis pohľadávky nespĺňa podmienky odpisu podľa § 19 ods. 2 písm. h) zákona o dani z príjmov, môže daňovník odpísať pohľadávku podľa § 19 ods. 2 písm. r) ZDP, pričom daňovým výdavkom je odpis pohľadávky do výšky opravnej položky, ktorá by bola uznaná za daňový výdavok podľa § 20 ods. 4 resp. 14 ku dňu odpisu pohľadávky. Daňovník by však mal využiť všetky dostupné prostriedky na získanie úhrady resp. čiastočnej úhrady pohľadávky pokiaľ pohľadávka nie je premlčaná má dostatočný časový priestor na daňovo uznaný odpis celej pohľadávky (formou opravnej položky). Ak po úplnom odpísaní pohľadávky vrátane uplatnenia opravnej položky k pohľadávke v plnej výške za daňový výdavok dôjde k úhrade pohľadávky, potom sa prijatá úhrada zahrnie do základu dane v súlade s účtovníctvom. Odpísanie pohľadávky v účtovníctve a jej následné postúpenie zároveň považujeme za vyradenie pohľadávky v rozpore so zákonom o účtovníctve a odporúčame postupovať pri odpise pohľadávky v súlade so zákonom o dani z príjmov.  	
SBA 	Bod 26, §12 ods. 7 písmeno c): 
Zo znenia ustanovenia nie je jasné, ako je možné sledovať takúto požiadavku a či existuje vôbec možnosť sledovať požadovaný rozsah nedaňového výdavku. Navrhujeme preto vykonať adekvátnu zmenu ustanovenia. 	O 	N 	Uvedené znenie vychádza zo znenia novely smernice Rady 2011/96/EÚ o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch. Na znení sa jednomyseľne zhodli všetky členské štáty ako na najvhodnejšom znení, ktoré umožní zabrániť prípadom dvojitého nezdanenia prijatých dividend. Slovenská republika transponuje smernicu do vnútroštátnej legislatívy v znení požadovanom smernicou. 	
SBA 	Bod 30, § 17, odsek 6) 
Za poslednú vetu navrhujeme pridať nasledovnú vetu: 

Úpravu základu dane závislej osoby je možné vykonať aj bez písomného povolenia správcu dane v prípade, že iná závislá osoba, ktorá je daňovníkom s neobmedzenou daňovou povinnosťou podľa § 2 písm. d), preukázateľne upravila svoj základ dane podľa odseku 5. 

Odôvodnenie: 
V prípade, že úprava podľa § 17, odsek 5) je závislej osobe A vykonaná správcom dane prípadne daňovou správou štátu, s ktorým má Slovenská republika uzatvorenú zmluvu o zamedzení dvojitého zdanenia, má daňovník B (závislá osoba osoby A) možnosť v zmysle § 17, odsek 6) upraviť svoj základ dane. Ale v prípade, že osoba A úpravu vykoná dobrovoľne, nemá osoba B legálnu možnosť recipročnej úpravy základu dane. Novým bodom navrhujeme túto nezrovnalosť odstrániť najmä vzhľadom na to, že v praxi nie je vždy možnosť okamžite meniť zmluvne dohodnuté ceny a zosúlaďovať ich s trhovými cenami. 	O 	N 	Správca dane môže povoliť úpravu základu dane vo forme tzv. korešpondujúcej úpravy iba v prípade, ak úpravu základu dane u inej závislej osoby vykonal takisto správca dane. Korešpondujúcou úpravou nemôže správca dane reagovať na dobrovoľnú úpravu základu dane daňovníka – inej závislej osoby. 	
SBA 	Nový bod, § 17 odsek 19, písmeno e) 
Navrhujeme zmeniť znenie zákona 
Súčasné znenie zákona: 

Súčasťou základu dane daňovníka len po zaplatení sú... 

e) výdavky (náklady) vzťahujúce sa k úhrade príjmov podľa § 16 ods. 1 vyplácaných, poukazovaných alebo pripisovaných v prospech daňovníka nezmluvného štátu a po splnení povinností ustanovených v § 43 ods. 11 alebo § 44 ods. 3 pre daňovníka, ktorý vypláca, poukazuje alebo pripisuje uvedené príjmy, ak mu takéto povinnosti vznikli, 

Navrhované znenie: 

Súčasťou základu dane daňovníka len po zaplatení sú: 

e) výdavky (náklady) vzťahujúce sa k úhrade príjmov podľa § 16 ods. 1 vyplácaných, poukazovaných alebo pripisovaných v prospech daňovníka nezmluvného štátu, ak si daňovník, ktorý vypláca, poukazuje alebo pripisuje uvedené príjmy, splní v zákonnej lehote povinnosti ustanovené v § 43 ods. 11 alebo § 44 ods. 3, ak mu takéto povinnosti vznikli. 

Odôvodnenie: 
Lehota na splnenie povinností stanovených v§ 43 ods. 11 alebo § 44 ods. 3 je stanovená ako najneskôr 15. deň nasledujúceho kalendárneho mesiaca. Preto ak daňovník zaplatí platbu vzťahujúcu sa k daňovému nákladu daňovníkovi do nezmluvného štátu počas mesiaca december, má zo zákona lehotu na splnenie povinností podľa § 43 ods. 11 alebo § 44 ods. 3 do 15. januára nasledujúceho roka. Ak si daňovník túto povinnosť splní, navrhujeme, aby bol náklad daňovo uznateľný už v roku zaplatenia platby (t.j. v roku, ku ktorému sa náklad vzťahuje). 

Súčasné znenie je spôsobí bankám problém pri úrokoch platených z vkladov nerezidentov z nezmluvného štátu v mesiaci december. Napriek tomu, že banky úrok pripíšu na účet klienta v mesiaci december, odvedú zrážkovú daň a splnia si povinnosť podať oznámenie o zrážkovej dani do 15. januára (t.j. v zákonnej lehote), budú musieť podľa súčasného znenia tento náklad posúdiť ako nedaňový a daňovo ho uznať až v ďalšom roku. Toto predstavuje zbytočnú administratívnu záťaž, keďže do termínu na podanie daňového priznania (najskôr 31. marca) budú už viac ako dva mesiace všetky povinnosti banky splnené a daňové orgány budú disponovať všetkými požadovanými informáciami. V praxi nie je možné odviesť zrážkovú daň a splniť si oznamovaciu povinnosť v posledný deň obdobia, ktorého sa platba týka, keďže napríklad úroky sú typicky pripisované až v posledný deň kalendárneho mesiaca t.j. v tomto prípade 31.decembra. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je nad rozsah novely zákona. 

SBA 	Bod 31, § 17, odsek 19, písmeno f) 
Súčasný návrh: 
...zatriedené do kódu Klasifikácie 
produktov 69.1 a 69.2 

Navrhujeme zmeniť na: 
zatriedené do kódu Klasifikácie 
produktov 69.1 a 69.2 79c) 
79c) NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 451/2008 

Odôvodnenie: 
Spresnenie. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SBA 	Nový bod, § 19 odsek 2, písmeno h) 
Navrhujeme slová „z nesplatenej pôžičky“ nahradiť slovami „z nesplateného úveru“. 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie pojmov v § 19 odsek 2, písmeno h) a § 20 ods. 4. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SBA 	bod č. 39 - § 19 ods. 3 písm. a) 
Do § 19 ods. 3 písm. a) navrhujeme doplniť druhú vetu: 
„V prípade, ak je hmotný majetok poskytnutý na prenájom iba z časti alebo len časť zdaňovacieho obdobia, výška odpisov zahrňovaných do daňových výdavkov prenajímateľa podľa výnimky z predchádzajúcej vety sa určí podľa rozsahu a doby prenájmu tohto majetku; zostávajúca časť odpisov takéhoto majetku sa zahrnie do daňových výdavkov v súlade s ustanoveniami tohto zákona.„ 

Odôvodnenie: 
Doterajšie znenie § 19 ods, 3 písm. a) limituje daňové odpisy v prípade majetku poskytnutého na prenájom, pričom odpisy takéhoto majetku sú daňovým výdavkom iba do výšky časovo rozlíšenej sumy príjmov (výnosov) z prenájmu tohto majetku prislúchajúcich na príslušné zdaňovacie obdobie. V praxi nastávajú situácie, kedy je predmetom prenájmu iba časť majetku (napr. 10% podlahovej plochy) alebo iba časť zdaňovacieho obdobia. Za účelom zachovania daňovej istoty navrhujeme doplnenie druhej vety do § 19 ods. 3 písm. a), aby bolo zo zákona zrejmé, že zostávajúca časť odpisov majetku, (resp. časť zdaňovacieho obdobia), ktorá sa neprenajíma a je využívaná daňovníkom na svoju podnikateľskú činnosť, je považovaná za daňový výdavok 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SBA 	Nový bod, § 21 ods. 2 písm. o) 
Navrhujeme vypustiť existujúce ustanovenie. 

Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru patria medzi daňové výdavky podľa Zákona č. 371/2014 o riešení krízových situácií vo finančnom sektore príspevky platené v zmysle §88 tohto zákona do Národného fondu (§ 87) na riešenie krízových situácií. Platenie povinných príspevkov do Národného fondu by malo byť daňovo uznaným výdavkom, pretože Národný fond je zriadený zo zákona a jeho prostriedky tvoria poistenie v prípade úpadku finančných inštitúcii, z ktorého zdrojov môže dôjsť k likvidácií alebo záchrane finančnej inštitúcie v krízovej situácii tak, aby neboli použité verejné zdroje a dane platené daňovníkmi do štátneho rozpočtu. 	O 	N 	Ide o jedno z opatrení na zabezpečenie konsolidácie verejných financií . Ministerstvo financií SR zváži požadovanú úpravu do budúcnosti. 	
SBA 	Nový bod, § 43 odsek 3, písmeno a) 
Navrhujeme zmeniť znenie zákona 

zo súčasného znenia: 

(3) Daň z príjmov plynúcich zo zdrojov na území Slovenskej republiky daňovníkom s obmedzenou daňovou povinnosťou a neobmedzenou daňovou povinnosťou sa vyberá zrážkou, ak ide o 
a) úrok, výhru alebo iný výnos plynúci z vkladov na vkladných knižkách, z peňažných prostriedkov bežných účtov, z účtov stavebných sporiteľov a z vkladových účtov s výnimkou, ak je príjemcom úroku alebo výnosu podielový fond,66) doplnkový dôchodkový fond,35) dôchodkový fond,134a) banka alebo pobočka zahraničnej banky94) alebo Exportno-importná banka Slovenskej republiky,95) 

na navrhované znenie: 
a) úrok, peňažnú výhru alebo iný peňažný výnos plynúci z vkladov na vkladných knižkách, z peňažných prostriedkov bežných účtov, z účtov stavebných sporiteľov a z vkladových účtov s výnimkou, ak je príjemcom úroku alebo výnosu podielový fond,66) doplnkový dôchodkový fond,35) dôchodkový fond,134a) banka alebo pobočka zahraničnej banky94) alebo Exportno-importná banka Slovenskej republiky,95) okrem výhier oslobodených od dane podľa § 9.“ 

Odôvodnenie: 
Súčasné znenie zákona predpokladá, že zrážkovú daň je potrebné zrážať aj z nepeňažných výhier plynúcich z rôznych vkladových produktov. Toto ale v praxi nie je možné a takáto výhra by mala byť zdanená cez podanie daňového priznania výhercom. 

Zároveň nie je zrejmé, že zrážkovú daň nie je potrebné zrážať v prípade výhier oslobodených podľa § 9. Pritom ale § 9 sa vzťahuje na všetky druhy výhier a teda aj tie, ktoré plynú z rôznych vkladových produktov. Ak by poskytovateľ výhry zrazil zrážkovú daň z celej výhry, nemôže si výherca uplatniť oslobodenie do EUR 350 cez podanie daňového priznania vzhľadom na to, že sa daň považuje za vysporiadanú, čo nie je cieľom zákona. 

Navrhované znenie odstraňuje túto nezrovnalosť a zosúladí pojmy v § 9 a § 43. 

 	O 	N 	požiadavka SBA je administratívne náročná pre daňovníka - príjemcu výhry, ktorý by musel podávať daňové priznanie, ak by jeho výhra presiahla 350 eur. Oslobodenie do výšky 350 eur sa vzťahuje aj na ceny a výhry uvedené v § 7 za predpokladu, že ide o ceny a výhry spĺňajúce podmienky v § 9 zákona o dani z príjmov (napr. ide o reklamnú súťaž). 	
SBA 	Bod 45, §25a 
Navrhujeme priradenie odkazu 119b) do znenia nového ustanovenia § 25a. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 25a neobsahuje odkaz 119b) , ktorý je uvedený v Poznámke pod čiarou. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SBA 	Čl. II, Bod 1, celé ustanovenie § 7 ods. 11 
Navrhujeme nasledovné znenie § 7 ods. 11: 

"(11) Dlhodobým investičným sporením je investovanie finančných prostriedkov do majetku klienta vykonávané prostredníctvom finančných inštitúcií oprávnených podľa tohto zákona a osobitných predpisov na poskytovanie investičných služieb prijatie a postúpenie pokynu klienta týkajúceho sa jedného alebo viacerých finančných nástrojov (Zákon č. 566/2001 Z.z.,§ 6 ods. 1 písm. a) alebo vykonanie pokynu klienta na jeho účet (Zákon č. 566/2001 Z.z., § 6 ods. 1 písm. b) alebo riadenia portfólia (Zákon č. 566/2001 Z.z., § 6 ods. 1 písm. d) alebo investičného poradenstva (§ 6 ods. 1 písm. e), ak sú splnené tieto podmienky: 

a) cenné papiere a iné finančné nástroje, ktoré sú súčasťou majetku klienta, sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu 1) alebo na obdobnom zahraničnom regulovanom trhu (ďalej iba regulovaný trh); za porušenie tejto podmienky sa nepovažuje, ak sa s cenným papierom alebo finančným nástrojom prestalo obchodovať na regulovanom trhu po jeho nadobudnutí do majetku klienta; za porušenie tejto podmienky sa tiež nepovažuje investovanie finančných prostriedkov do podielových listov, aj ak tieto nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu alebo na obdobnom zahraničnom regulovanom trhu, 

b) evidencia majetku klienta bola zriadená na vymedzenú dobu najmenej 15 rokov a v období 15 rokov od zriadenia evidencie z nej nebolo klientovi vyplatené plnenie; vyplatenie plnenia z dôvodu presunu majetku klienta k inej finančnej inštitúcií sa nepovažuje za vyplatenie plnenia, ak sa takýto presun uskutoční do troch mesiacov od zrušenia evidencie majetku klienta u pôvodnej finančnej inštitúcie, ak sa presúva celá evidencia majetku klienta, 

c) maximálna výška finančných prostriedkov, ktorú možno investovať za jeden kalendárny rok, je najviac v sume 3 000 eur, pričom do tejto sumy sa nezapočítavajú reinvestície v rámci evidencie majetku klienta, pričom za reinvestíciu sa považuje ďalšie použitie peňažných prostriedkov prijatých do majetku klienta od emitenta alebo protistrany obchodu v prípade výplaty výnosu, výplaty menovitej hodnoty finančného nástroja pri splatnosti alebo príjmu z predaja finančného nástroja na nadobudnutie iného finančného nástroja do majetku klienta. V prípade, že je jedným klientom investovaných do evidencie majetku viac ako suma 3 000 eur (vrátane) za dlhodobé investičné sporenie sa považuje iba investícia v sume 3 000 eur.“ 

1) Poznámka pod čiarou: 
§ 3 ods 1 zákona č. 429/2009 Z.z. o burze cenných papierov. 

Odôvodnenie: 
Ad ods. 11: 
Pojem "portfólio" navrhujeme zmeniť na pojem "majetok klienta", aby nedochádzalo k nesprávnemu výkladu dlhodobého investičného sporenia len vo vzťahu k investičnej službe riadenie portfólia. Súčasne znenie ustanovenia bolo spresnené o odvolávky na jednotlivé investičné služby, aby nevznikali neoprávnené príp. diskriminačné rozdiely pri spôsobe zdaňovania výnosov z predaja cenných papierov a iných finančných nástrojov len z titulu poskytovania odlišnej investičnej služby. Účel ustanovenia je zachovaný. Súčasne by sa pojem portólio mal zameniť za majetok klienta resp. evidenciu majetku klienta v ostatných relevantných ustanoveniach ako § 75 ods. 9. 
K doplneniu § 7 ods. 11 písm. a) o podielové listy: 
Keďže niektoré zahraničné podielové listy sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, bez navrhnutej úpravy dôjde k ich zvýhodneniu v porovnaní s tuzemskými podielovými listami, pričom väčšina tuzemských investorov v súčasnosti prejavuje záujem investovať práve do slovenských podielových listov. Zámerom navrhnutej úpravy je zamedzenie neoprávnenej konkurenčnej výhody zahraničných podnikateľských subjektov (zahraničných správcovských spoločností) v porovnaní s tuzemskými správcovskými spoločnosťami. 
Investičná služba „investičné poradenstvo“ v sebe zahŕňa aj vykonanie pokynov klienta na jeho účet, pričom klientovi finančná inštitúcia okrem vykonania pokynu (napr. obstarania nákupu alebo predaja cenného papiera) poskytuje aj poradenstvo ohľadom vhodnosti/nevhodnosti finančného nástroja. Preto by investičné poradenstvo nemalo byť vylúčené vo vzťahu k poskytovaniu služby dlhodobého investičného sporenia, ale malo byť jednou z alternatív k riadeniu portfólia alebo k jednoduchému vykonaniu pokynov klienta. 
Ad písm. b) 
Navrhujeme spresnenie písm. b) tak, aby bolo zrejmé, že pri presune evidencie majetku klienta do inej finančnej inštitúcie, sa presúva celá evidencia , t.j. aby sa za presun majetku klienta nepovažovalo presunutie jeho časti. 
Ad písm. c) 
1) Navrhujeme definíciu slova „reinvestície“. 
2) V prípade, že klient investuje viac ako 3 000 eur napríklad z dôvodu úspory z rozsahu alebo kúpy cenného papiera vyššej hodnoty, navrhujeme, aby časť tejto investície bolo možné považovať za dlhodobé investičné sporenie a daňovou ju zvýhodniť a ostatnú časť považovať za iný druh investície. 

 	Z 	N 	Pojem portfólio je zadefinovaný v § 8 zákone o CP ako majetok klienta 

K zahrnutie nástrojov kolektívneho investovania: 
Cieľom novely je v súlade s úlohou C.3 z uznesenia vlády SR č.191/2014 z 23. 4. 2014 ku Koncepcii rozvoja kapitálového trhu podporiť investovanie na kapitálovom trhu. Zámerom Koncepcie rozvoja kapitálového trhu je skôr podporiť likviditu nástrojov obchodovaných na regulovanom trhu, predovšetkým akcií teda menej rozvinutých segmentov trhu. Záujem o kolektívne investovanie je zo strany investorov v SR pomerne vysoký a je porovnateľný so susednými štátmi V4. Prípadné daňové zvýhodnenie kolektívneho investovania by mohlo spôsobiť nižší účinok opatrení na podporu likvidity regulovaného trhu a bolo by spojený s výrazne vyššími dopadmi na verejné financie. 

Zahrnutie investičného poradenstva nie je možné, nakoľko nezahŕňa vykonávanie pokynov ani riadenie portfólia, ide o osobitný typ investičnej služby, odôvodnernie SBA nie je správne. 

Navrhovanou úpravou by sa umožnil čiastočný presun majetku klienta k inému poskytovateľovi investičných služieb bez časového limitu. 

Z dôvodu osobitnej formy vykazovania nárokov na daňovú úľavu by umožnenie investície nad ročný limit 3 000 Eur značne skomplikovalo, prípadne spôsobilo nevykonateľnosť preukázania nároku na daňovú úľavu. 

 	
SBA 	Článok II, Bod 2 
Nový § 75 ods. 9 zákona č. 566/2001 Z.z. upravuje povinnosť finančných inštitúcií poskytovať klientom záznamy o službe DIS. Je potrebné previazať túto povinnosť finančnej inštitúcie k povinnosti daňovníka podľa § 8 ods. 14 novely zákona o dani z príjmov tak, aby bolo jednoznačne uvedené, za aké obdobie je finančná inštitúcia povinná klientovi vystaviť záznamy potrebné k podaniu daňového priznania podľa § 8 (14) zákona o dani z príjmov a do kedy je potrebné takéto záznamy pre klienta/daňovníka vystaviť. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SBA 	Článok III 
Podľa toho, ako rozumieme novým ustanoveniam výnosy zo zahraničných dlhopisov, investičných certifikátov a zahraničných podielových listov budú naďalej podliehať zdravotným odvodom, lebo nie sú zdaňované zrážkovou daňou. Navrhujeme znova na zváženie zrušenie zdravotných odvodov z príjmov z cenných papierov obchodovaných na regulovaných trhoch. 

Odôvodnenie: 
Aj samotné MF SR považuje takúto legislatívnu úpravu za neštandardný inštitút. V dôvodovej správe sa píše okrem iného, že „Navrhuje sa zrušiť zdravotné odvody na príjmy plynúce z prevodov cenných papierov obchodovaných na regulovaných trhoch ako aj na dividendy plynúce z akcií spoločností obchodovaných na regulovaných trhoch. Zrušenie týchto neštandardných inštitútov prispeje k zníženiu daňovo–odvodového zaťaženia investorov pri obchodovaní na kapitálovom trhu a prispeje k zvýšeniu jeho likvidity .“ 	O 	N 	Hlavným cieľom novely je v súlade s Koncepciou rozvoja kapitálového trhu podpora likvidity domáceho kapitálového trhu a najmä trhu akcií. V prípade slovenských dlhových cenných papierov sa u fyzických osôb uplatňuje zrážková daň, teda už v súčasnosti tieto príjmy nepodliehajú zdravotným odvodom. Navrhované opatrenie by sa týkalo skôr výnosov z držby zahraničných dlhových cenných papierov, kde sa neuplatňuje zrážková daň ale tieto príjmy sa zdaňujú cez daňové priznanie. Navrhované opatrenie by neprispelo k zvýšeniu k likvidity kapitálového trhu, skôr by motivovalo k pasívnej držbe zahraničných dlhových cenných papierov.  	
SBA 	nový bod, Čl. I, §7 ods.4 a §43 ods.7 
v Čl. I. navrhujeme doplniť nasledovné body : 

1. V § 7 ods. 4 znie: „(4) Ak daňovník využije možnosť odpočítať daň vybranú zrážkou ako preddavok na daň podľa § 43 ods. 7, príjmy uvedené v odseku 1 písm. a), b), f) až h) sa zahŕňajú do osobitného základu dane. Do osobitného základu dane sa príjmy uvedené v odseku 1 písm. a) až c), f) až h) zahŕňajú znížené o súvisiace daňové výdavky vrátane výdavkov uvedených v odseku 7. Ak sú daňové výdavky súvisiace s jednotlivým druhom príjmu vyššie ako príjem, na rozdiel sa neprihladia. Pre tento účel sa úroky z cenných papierov a príjmy dosiahnuté pri splatnosti cenných papierov podľa ods. 1 písm. a) považujú za jeden druh príjmu, pričom daň vybranú zrážkou možno ako preddavok odpočítať až do zdaňovacieho obdobia, v ktorom sú cenné papiere splatené. “ 

2. V § 43 ods. 7 prvej vete sa za slová „Ak sa“ vkladajú slová „daňovník s príjmami podľa § 7 odsek 1 písm. a), b), f) až h) a...“. 

Odôvodnenie: 

Dôvodová správa vládneho návrhu zákona o dani z príjmov uvádza, že jedným zo základných zámerov predloženého návrhu zákona je “…zvýšenie daňovej motivácie obyvateľstva investovať na kapitálovom trhu z dôvodu podpory rozvoja kapitálového trhu...”. 
Za základný predpoklad na dosiahnutie daňovej motivácie považujeme zabezpečenie daňovej spravodlivosti, čo znamená, že daňovník zaplatí daň len z reálne dosiahnutého nárastu majetku. 
V súčasnosti je v praxi úplne bežné, že daňovník zaplatí daň z niekoľkonásobne vyššieho daňového základu, ako je jeho reálny výnos a dokonca sa môže stať, že zaplatí daň aj v prípade dosiahnutia straty. Ako príklad uvedeného tvrdenia je možné použiť investíciu do dlhopisu pri cene vysoko prevyšujúcej jeho menovitú hodnotu; zákon toto vôbec nerieši, pritom na opačnú situáciu pamätá: v paragrafe 7, odsek 3 sa dočítame: „V prípade dlhopisov a pokladničných poukážok predávaných pod ich menovitú hodnotu sa príjem vo výške rozdielu medzi ich menovitou hodnotou a nižšou obstarávacou cenou u majiteľa zahrnie do základu dane pri ich splatnosti“. 

Prehľad skutočných dlhopisov, ktorý ilustruje rozdiel medzi kupónom a reálnym výnosom: 
Názov emitenta Splatnosť Kupón Cena Aktuálny reálny výnos 
SPP Eustream 18.07.2020 3,75% 109,00% 1,95% p.a. 
ZSE 14.10.2023 4,00% 118,82% 1,63% p.a. 
ZSE 14.10.2018 2,875% 107,70% 0,68% p.a. 
ČEZ 19.10.2021 5,00% 127,81% 0,66% p.a. 
Ide o reálne ceny a reálne výnosy ku dňu 20.3.2015. Na tomto príklade jasne vidno, že kupóny, ktoré zdaňujeme podľa paragrafu 7, sú niekoľkonásobne vyššie ako reálny výnos daňovníka. 

Nami predložený návrh na zmeny a doplnenie zákona o dani z príjmov rieši možnosť uplatňovania výdavkov v §7, lebo len tak je možné zabezpečiť spravodlivé zdaňovanie reálneho nárastu majetku daňovníka. Reálny nárast majetku je totiž jednoznačne rozdielom príjmov plynúcich z daného cenného papiera a všetkých výdavkov súvisiacich s týmito príjmami. 

 	Z 	N 	Úpravy týkajúce sa kapitálového majetku boli prerokovávaná v rámci schvaľovania Koncepcie kapitálového trhu na úrovni vedenia MF SR za účasti zástupcov bankového sektora, pričom výsledné úpravy boli zapracované v návrhu novely zákona o dani z príjmov. 	
SLASPO 	k bodu 20 
I. Vo vládnom návrhu novely ZDP sa pripája nový bod, ktorý znie: 

V § 9 ods. 2 písm. h) sa na konci pripájajú tieto slová 
„ak nejde o plnenie z dlhodobého investičného životného poistenia, ktorým je 
1. životné poistenie spojené s investičným fondom a 
2. z tohto životného poistenia nebolo z jeho investičnej zložky vyplatené žiadne plnenie po dobu 15 rokov od uzatvorenia životného poistenia; prevod a prechod životného poistenia k inej poisťovni nemá vplyv na počítanie doby trvania poistenia a 
3. maximálna výška finančných prostriedkov vložených do investičnej zložky životného poistenia za 1 kalendárny rok je najviac 3 000 eur, pričom do tejto sumy sa nezapočítavajú reinvestície a presun investícii medzi investičnými fondmi v rámci investičnej zložky.“ 

II. Vo vládnom návrhu novely ZDP sa pripája nový bod, ktorý znie: 

§ 9 sa dopĺňa odsekmi 6, 7 a 8, ktoré znejú: 
„(6) Ak daňovník porušil podmienky ustanovené v ods. 2 písm. h), platiteľ dane je povinný postupovať podľa § 43. Za nedodržanie podmienok podľa ods. 2 písm. h) sa nepovažuje vyplatené plnenie z poistnej zložky investičného životného poistenia a použitie rezervy na úhradu poplatku za správu fondu., 
(7) Ak daňovník počas trvania dlhodobého investičného životného poistenia zomrie, táto skutočnosť sa nepovažuje za nedodržanie podmienok podľa ods. 2. písm. h). 
(8) Poisťovňa je povinná viesť záznamy o dlhodobom investičnom poistení takým spôsobom, aby bolo možné dokumentovať spôsob vykonávania vkladov spojených s investičným fondom a priebeh všetkých obchodov oddelene od ostatných služieb poskytovaných spolu s dlhodobým investičným životným poistením. Tieto záznamy je poisťovňa povinná uchovávať od začiatku dlhodobého investičného životného poistenia až do uplynutia lehoty pre zánik práva vyrubiť daň za to zdaňovacie obdobie, v ktorom bolo dlhodobé investičné životné poistenie ukončené.“ 

Odôvodnenie: 
Ako je aj konštatované v Dôvodovej správe, cieľom navrhovanej úpravy – novely ZDP je podpora dlhodobého investičného sporenia (DIS). Súčasne je aj v Dôvodovej správe (osobitná časť) uvedené, že „Na rozdiel od doteraz existujúcich foriem podpory dlhodobého sporenia (životné poistenie, účelové sporenie, doplnkové dôchodkové sporenie) sa daňové zvýhodnenie netýka vstupnej investície...“ . 
Dovoľujeme si upozorniť, že táto informácia ja sa javí ako zavádzajúca. Je pravdou, že v minulosti bolo životné poistenie krátkodobo podporované prostredníctvom limitovaného uplatnenia zaplatených príspevkov na životné poistenie ako odpočítateľnej položky zo základu dane fyzickej osoby podľa § 11 ZDP. Napriek tomu „doteraz existujúcou formou podpory“ disponuje iba doplnkové dôchodkové sporenie (III. pilier). Životné poistenie takto podporované nie je. 
Nerozporujeme snahu štátu podporovať investovanie a sporenie prostredníctvom nástrojov kapitálového trhu ako jednej z ďalších foriem podpory dlhodobého sporenia občanov prostredníctvom DIS, ako je uvedené aj v Dôvodovej správe (všeobecná časť), ale máme výhrady voči zavádzajúcej informácii tu uvedenej, že „Zavedenie DIS ako voľnejšej alternatívy súčasných produktov môže byť prínosom pre sporiteľov jednak z dôvodu zavedenia vyššej konkurencie existujúcim spôsobom sporenia (napr. DDS, investičné životné poistenie)...“ Zásadne tak rozporujeme zámer, že „vyššia konkurencia DIS oproti existujúcim spôsobom sporenia“ má byť dosiahnutá zavedením daňovej úľavy iba pre túto formu sporenia definovanej ako DIS. Ide o zavedenie konkurenčnej výhody iba v prospech tých subjektov, ktorými sú poskytovatelia finančných služieb zabezpečujúcich DIS oproti napr. poisťovniam. 
Poisťovne sú subjekty, ktoré už v súčasnosti prostredníctvom investičného životného poistenia (ďalej len „IŽP“) ponúkajú alternatívu DIS. Nedeje sa to však vstupom fyzickej osoby na kapitálový trh prostredníctvom poskytovateľov finančných služieb, ale prostredníctvom poisťovní, ktoré na základe klientom zvolenej investičnej stratégie v investičnom životnom poistení ako aj na základe zadávania investičných zmien v ňom vstupujú na kapitálový trh a vykonávajú na kapitálovom trhu obchody, ktorých cieľom je manažovanie investícií zvolených klientom poisťovne ako súčasti investičnej zložky jeho investičného životného poistenia. Skutočným príjemcom (beneficientom) príjmov z takýchto investícií je klient poisťovne/poistník – fyzická osoba. 
Pri investovaní fyzických osôb do IŽP by preto dochádzalo k tomu, že výnosy z cenných papierov investovaných prostredníctvom IŽP by boli zdaňované, pričom výnosy tých istých cenných papierov pri investovaní priamo na kapitálovom trhu by boli od dane oslobodené. 
Pre odstránenie navrhovanou novelou zavádzanej neoprávnenej výhody zdanenia/oslobodenia výnosov DIS osôb dosahovaných iba prostredníctvom poskytovateľov finančných služieb navrhujeme zaviesť porovnateľné/obdobné podmienky pre oslobodenie produktov dlhodobého IŽP. 
 	Z 	N 	Úpravy týkajúce sa kapitálového majetku vychádzali z Koncepcie kapitálového trhu schválenej vládou SR 23. 4. 2014, pričom výsledné úpravy boli zapracované v návrhu novely zákona o dani z príjmov. Navrhovaná úprava nebola akceptovaná z nasledovných dôvodov 
a)Ekonomické dôvody: 
•Zvýhodnenie len ďalšieho typu sporenia (resp. produktu) vytvára neželaný precedens, ktorý si za účelom zabezpečenia rovnakého prístupu v budúcnosti môže vyžiadať potrebu zvýhodnenia aj iných spôsobov sporenia na dôchodok, čo si vyžiada dodatočné fiškálne náklady. K uvedenej situácii už došlo viackrát v minulosti, naposledy v roku 2014 pri zavedení NČZD na doplnkové dôchodkové sporenie. 
•V ekonomickej literatúre zároveň nebolo preukázané, že by vplyvom zavedenia daňového zvýhodnenia určitého typu sporenia v ekonomike vzrástla celková miera úspor (čo je želaný efekt) a veľmi pravdepodobne sa mení iba ich štruktúra v prospech daňovo zvýhodneného sporenia. 
••Daňové zvýhodnenie nemá pozitívny vplyv na sporiteľov s najnižšími príjmami (cca 25% zamestnancov) - tzn. nízkopríjmoví nebudú mať na toto zvýhodnenie nárok. 

b) vplyv na verejné financie - zavedenie navrhovanej úpravy by malo negatívny vplyv na daň z príjmov fyzických osôb, na výnose ktorej sa podieľajú najmä obce a VÚC. 	
SLASPO 	k bodom 31 a 57 
V bode 57 navrhujeme v § 52zg ods. 1 za slovo „Ustanovenia“ doplniť slová „§ 17 ods. 19 písm. f),“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu legislatívneho spresnenia právnych a poradenských služieb, ktoré sa v základe dane uznávajú až po zaplatení navrhujeme, aby toto ustanovenie bolo uplatniteľné už v základe dane za r. 2015, teda v daňovom priznaní podanom po 1.1.2016: 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SLASPO 	k bodom 41 a 57 
V bode 57 v § 52zg sa dopĺňa odsek 4 v nasledovnom znení: 

(4) Zostatok technickej rezervy na záväzky Slovenskej kancelárie poisťovateľov vykázaný pred 1. januárom 2016 sa zahrnie do základu dane počas najviac piatich bezprostredne po sebe nasledujúcich zdaňovacích období. Bez ohľadu na uvedené sa zostatok rezervy zahrnie do základu dane najneskôr v zdaňovacom období do dňa zrušenia daňovníka bez likvidácie, dňa predchádzajúcemu dňu vstupu do likvidácie, ku dňu predchádzajúcemu dňu vstupu do konkurzu, ku dňu zápisu zmeny do obchodného registra pri zmene právnej formy, pri ktorej vzniká povinnosť podať priznanie podľa § 41 ods. 7, a ku dňu zmeny sídla alebo miesta vedenia mimo územia Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: 
S ohľadom na zmeny v oblasti technických rezerv vyvolané Zákonom o poisťovníctve č.39/2015 Z. z., nastane od. 1.1.2016 právne vákuum, ako má vplývať na základ dane zostatok technickej rezervy na záväzky SKP, ak bude k 31.12.2015 vykázaný. Táto rezerva nie je vymenovaná v § 171 Zákona o poisťovníctve, jej prípadná tvorba po 1.1.2016 nebude teda uplatniteľná v základe dane poisťovne. Preto s ohľadom na vyššie uvedené navrhujeme v rámci prechodných ustanovení riešiť jej postupné uvoľnenie do daňového základu. 
Podľa prechodných ustanovení navrhovanej novely ZDP (§52zg) sa nový režim daňovej uznateľnosti technických rezerv (§20 ods. 8) použije na tvorbu technických rezerv v zdaňovacom období, ktoré začína najskôr 1. januára 2016. Z prechodných ustanovení teda nevyplýva, ako by poisťovňa mala „dodaniť“ zostatok tejto rezervy, ktorý bude eventuálne vykazovať k 31.12.2015 (napr. obdobne ako to bolo pri zmene daňového režimu IBNR rezervy alebo rezervy na mimoriadne riziká), ak zostatok vytvorenej rezervy by nemal opodstatnenie z účtovného hľadiska po 1.1.2016. 
Vzhľadom k vyššie uvedenému navrhujeme doplniť do prechodných ustanovení, že rozpustenie tejto rezervy z dôvodu zániku opodstatnenosti jej tvorby sa zahrnie do základu dane počas najviac piatich bezprostredne po sebe nasledujúcich zdaňovacích období. Aby v prípade, že by podľa osobitných predpisov zanikol dôvod túto rezervu tvoriť a z účtovného hľadiska by sa musela jednorazovo rozpustiť nevznikol vysoký jednorazový daňový základ. 
 	Z 	ČA 	Navrhuje sa rozpustenie technickej rezervy na záväzky Slovenskej kancelárie poisťovateľov zahrnúť do základu dane v počas 2 bezprostredne po sebe nasledujúcich zdaňovaních obdobiach. Ak predmetná rezerva stratí status technickej rezervy nie je ju možné považovať za daňový výdavok podľa § 20 ods. 8. V prípade, ak v budúcnosti pôjde o záväzok, na ktorý je možné tvoriť rezervu podľa zákona o účtovníctve, nebude táto rezerva uznaným daňovým výdavkom. 	
SLASPO 	k bodu 57 
V § 19 ods. 3 písm. h) sa za slová „ nesplatená časť“ vkladajú slová „vrátane úrokov z omeškania, poplatkov z omeškania a iných platieb, ktoré zvyšujú pohľadávku z dôvodu oneskorenej úhrady (ďalej len „príslušenstvo“), ak je toto príslušenstvo zahrnuté do základu dane“ 
V § 20 ods. 14 navrhujeme na konci odseku doplniť slová: 
Ak príslušenstvom pohľadávky sú úroky z omeškania, poplatky z omeškania, náklady spojené s uplatnením pohľadávky alebo paušálne náhrady nákladov spojených s uplatnením pohľadávok /78a/, tvorba opravnej položky k príslušenstvu sa zahrnie do výdavkov do výšky 100 % hodnoty tohto príslušenstva zaúčtovaného v súlade s účtovnými predpismi, /1/ maximálne však do výšky, v ktorej bolo toto príslušenstvo zahrnuté do zdaniteľných príjmov. 

V bode 57 navrhujeme v § 52zg ods. 1 slová „ a § 17c ods. 4 písm. a) a b)“ nahradiť slovami „§,17c ods. 4 písm. a) a b), § 19 ods. 3 písm. h) a § 20 ods. 14“. 

Odôvodnenie: 
Novelou ZDP účinnou od 1.1.2015 boli upravené ustanovenia upravujúce uplatnenie výnosov/nákladov z úrokov z omeškania, poplatkov z omeškania a paušálnych náhrad nákladov spojených s uplatnením pohľadávok v základe dane. Tým sa od r.2015 prakticky vytratila dovtedajšia daňová neutralita účtovania týchto prípadov príslušenstva a aj nákladov z odpisu pohľadávok z príslušenstva. Podnikateľ /veriteľ neprijaté výnosy z príslušenstva nezdaňoval dovtedy, pokiaľ dlžník nezaplatil. Obdobne dlžník nemohol uplatniť v základe dane také náklady z príslušenstva, ktoré nezaplatil. V prípade, že veriteľ pohľadávky z príslušenstva odpísal, nemohol ich uplatniť do daňových výdavkov a teda nebol prakticky poškodený ani pri odpise príslušenstva (nedaňový výnos, nedaňový náklad). 

Povinnosť účtovania pohľadávok z príslušenstva do výnosov a ich oceňovanie vyplýva pre daňovníka zo Zákona o účtovníctve a platných účtovných zásad. V praxi potom nastáva účtovanie o úrokoch z omeškania na základe rozhodnutia súdu napr.: 
„odporca je povinný zaplatiť aj úrok z omeškania z dlžnej sumy XXX € od dňa DD.MM.RRRR až do dňa zaplatenia". Výška istiny sa nemení, ale príslušenstvo postupne narastá a daňovník je povinný o ňom účtovať a oceňovať. ZDP v § 20 ods. 14 ale neumožňuje tvorbu opravnej položky k príslušenstvu pohľadávky, bez ohľadu na to, že toto príslušenstvo predstavovalo zdaniteľný príjem a zavádza tak „daňovú nespravodlivosť“. 
Iba v prípade pohľadávok prihlásených do konkurzného alebo reštrukturalizačného konania je výška úroku z omeškania konečná (podaním prihlášky sa počítanie úrokov z omeškania zastaví). ZDP umožňuje tvorbu opravnej položky k týmto pohľadávkam z príslušenstva a následne aj odpis takejto pohľadávky. 

V prípade, že pohľadávka bola zahrnutá do zdaniteľných príjmov, nevidíme žiaden dôvod na to, aby bola daňová uznateľnosť tvorby opravnej položky k nej podmieňovaná spôsobom jej uplatnenia. Rozhodujúce pre možnosť tvorby daňovej opravnej položky - „daňové ocenenie“ pohľadávky je jednoznačne kritérium rizikovosti pohľadávky, nie spôsob jej vymáhania. 

Vyššie uvedené obdobne platí aj pre následný odpis pohľadávky z príslušenstva. Súčasný platný právny stav neumožňuje odpis pohľadávky z príslušenstva v prípade, ak k takému postupu sa veriteľ rozhodne uplatnením ustanovenia § 19 ods. 2 písm. r) – v zásade dobrovoľný odpis pohľadávky, napriek tomu, že pohľadávka z príslušenstva je zahrnutá do zdaniteľných príjmov/základu dane rovnako ako istina. 
V prípade, že ide o odpis rovnakej pohľadávky podľa § 19 ods. 2 písm. h) (konkurz, exekúcia...), je odpis takejto pohľadávky daňovo uznaný. 
Nevidíme žiaden racionálny dôvod pre zavedenie takejto „daňovej nespravodlivosti“, aby možnosť uplatnenia nákladov z odpisu rizikových pohľadávok do daňových výdavkov bola podmienená spôsobom jej vymáhania. Znamená to, že ZDP nepriamo núti daňovníka, aby vstupoval do exekučných konaní a vynakladal ďalšie náklady, ak bol o úroku z omeškania povinný účtovať. Štát akoby nútil daňovníka pri vymáhaní pohľadávky vynakladať ešte ďalšie náklady, ak chce dosiahnuť daňovú spravodlivosť tým, že štát mu povolí odpísať do daňových nákladov v minulosti zdanené výnosy, pričom ale výsledok vymáhania je značne neistý. 
V neposlednej rade je nepochopiteľné, ako štát „trestá“ veriteľa. Dlžník nie je žiadnym spôsobom motivovaný, aby veriteľovi zaplatil príslušenstvo dlhu, lebo v prípade, že ho aj zaplatí, nemôže si ho uplatniť v daňových výdavkoch, takže nevidí žiaden dôvod na zaplatenie. Naopak veriteľ je o uplatnenej pohľadávke z príslušenstva povinný účtovať a zahrňovať do zdaniteľných príjmov/základu dane v súlade s účtovníctvom. V prípade, že sa ale rozhodne o odpise istiny pohľadávky podľa § 19 ods. 2 písm. r), v zásade na základe vlastného uváženia/predpokladu nevymožiteľnosti, lebo exekučné konanie je nákladné a zdĺhavé a výsledok maximálne neistý, alebo dlžník nezastihnuteľný, je veriteľ daňovo „sankcionovaný“ tým, že pohľadávku z príslušenstva, ktoré bolo zdanené, nemôže odpísať do daňovo uznaných nákladov. Z uvedených dôvodov nevidíme žiaden racionálny dôvod, aby daňová uznateľnosť nákladov vzniknutých z odpisu príslušenstva pohľadávky, ktoré vstúpilo do základu dane/zdaniteľných príjmov bolo podmieňované spôsobom vymáhania pohľadávky. 

Vyššie uvedené obdobne platí aj pre postúpenie pohľadávky z príslušenstva. V prípadoch, že veriteľ pohľadávky z príslušenstva postúpil do 31.12.2014, nemohol ich postúpenie uplatniť do daňových výdavkov, čím bola dosahovaná daňová neutralita obdobne ako pri odpise pohľadávky z príslušenstva (nedaňový výnos pri predpise príslušenstva, nedaňový náklad pri postúpení príslušenstva). 

V súčasnosti platný právny stav však umožňuje pri postúpení pohľadávky uznať za daňový výdavok naďalej iba menovitú hodnotu pohľadávky alebo jej nesplatenej časti do výšky príjmu z postúpenia alebo do výšky tvorby opravnej položky, ktorá by bola uznaná za daňový výdavok podľa § 20. Daňová neutralita zabezpečovaná do 31.12.2014 je po 1.1.2015 narušená takým spôsobom, že pri postúpení príslušenstva sa vôbec neprihliada na skutočnosť, aká výška odplaty bola za príslušenstvo zaplatená alebo aká výška opravnej položky by bola uznaná za daňový výdavok. Napriek tomu, že do daňových výnosov je počnúc 1.1.2015 zahrnuté príslušenstvo pri jeho predpise (bez ohľadu na jeho úhradu) a pri jeho postúpení vstupuje do základu dane aj dohodnutá odplata, náklad z postúpenia príslušenstva nemožno považovať za daňový výdavok. 

Zakomponovaním vyššie navrhovaných ustanovení do ZDP sa odstráni od 1.1.2015 vzniknutá disproporcia a daňová nespravodlivosť ako pri tvorbe opravnej položky, tak i pri odpise a postúpení pohľadávok z príslušenstva, ktoré vstúpilo do základu dane. 
Súčasne navrhujeme, aby túto možnosť mal daňovník už za zdaňovacie obdobie r. 2015. 
 	Z 	ČA 	Navrhuje sa opravnú položku k príslušenstvu pohľadávky považovať za daňový výdavok až v tom zdaňovacom období, v ktorom od splatnosti pohľadávky, ku ktorej sa príslušenstvo viaže uplynulo viac ako 1 080 dní. Rovnako pri odpise pohľadávky vrátane príslušenstva podľa § 19 ods. 2 písm. r) zákona o dani z príjmov bude možné odpísať príslušenstvo do daňových výdavkov, až v tom zdaňovacom období, v ktorom od splatnosti pohľadávky, ku ktorej sa príslušenstvo viaže uplynie viac ako 1 080 dní. V prípade postúpenia pohľadávky vrátane príslušenstva je možné uplatniť § 19 ods. 3 písm. h) aj na príslušenstvo, avšak príjem plynúci z postúpenia bude nevyhnutné členiť na príjem vzťahujúci sa k pohľadávke a zvlášť k príslušenstvu, pričom do daňových výdavkov bude možné uplatniť príslušenstvo len do výšky príjmu plynúceho z postúpenia, ktoré sa na neho vzťahuje. 
Zároveň sa dopĺňa prechodné ustanovenie, ktoré umožňuje tvorbu opravnej položky k príslušenstvu, odpis príslušenstva ako aj postúpenie príslušenstva už pri podaní daňového priznania po 31.12.2015. 

SLASPO 	nový bod 
Do návrhu novely navrhujeme doplniť nový bod, s nasledovným textom: 

„ V § 11, ods. 1 navrhujeme záver vety upraviť nasledovne: 
... sa znižuje o nezdaniteľné časti základu dane uvedené v odsekoch 2, 3, 8, 10 a 14.“ 

Súčasne v rámci tohto bodu navrhujeme do § 11 doplniť nový odsek 14 v nasledujúcom znení: 

„(14) Nezdaniteľnou časťou základu dane sú aj príspevky na životné poistenie, zaplatené v danom zdaňovacom období. Na uplatnenie nezdaniteľnej časti základu dane podľa predchádzajúcej vety nesmie byť takáto poistná zmluva zrušená pred dovŕšením 60. roku života poisteného, a dĺžka jej trvania nesmie byť kratšia než 10 rokov. V prípade porušenia ustanovení podľa predchádzajúcej vety je daňovník povinný dodatočne zaplatiť daň vo výške rozdielu medzi výškou dane, ktorá by bola zaplatená za všetky zdaňovacie obdobia za predpokladu neuplatnenia ustanovení tohto odseku, a výškou skutočne zaplatenej dane za toto obdobie. O dodatočnú daň podľa predchádzajúcej vety sa daňová povinnosť zvýši za to zdaňovacie obdobie, v ktorom prišlo k porušeniu ustanovení podľa tohto odseku.“ 

Odôvodnenie: 
Vytvorenie Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) predpokladá masívne zapojenie súkromného sektora do financovania projektov v rámci tzv. Junckerovho balíčka . Tento balíček počíta aj so zapojením komerčných poisťovní, ktoré sú v súčasnosti v Európe najväčším inštitucionálnym investorom, disponujúcim dlhodobými záväzkami, ktoré môžu byť kryté dlhodobými investíciami. To však nutne predpokladá pravidelný cash flow z poistného zo životných poistení, ktorý sa dá dosiahnuť jedine masívnou podporou individuálneho zabezpečenia na starobu zo strany štátu. 
V roku 2011 bola zrušená daňová úľava na príspevky na životné poistenie za predpokladu, že sa jednotlivec takýmto spôsobom individuálne zabezpečuje na dôchodok. Štátna podpora súkromného dôchodkového zabezpečenia (tzv. tretí pilier) sa v súčasnosti obmedzuje iba na oblasť doplnkového dôchodkového sporenia, ku ktorému má ale prístup iba obmedzená časť verejnosti. Navyše sa tak vláda tvári, akoby tretí pilier tvorilo iba doplnkové dôchodkové sporenie. 
Na úrovni EÚ sa už dlhé roky diskutuje o tom, ako a do akej miery by členské štáty mali podporovať súkromný / dobrovoľný dôchodkový pilier. V mnohých štátoch pritom už dnes existuje masívna podpora štátu v tejto oblasti, ktorá okrem doplnkového dôchodkového sporenia zahŕňa aj životné poistenie, účelové sporenia (cez podielové fondy, či priamo prostredníctvom kapitálového trhu). Podpora sa realizuje v podobe daňových i nedaňových stimulov, a vlády túto aktivitu občanov podporujú aj cielenou kampaňou a vysvetľovaním nevyhnutnosti takejto formy zabezpečovania sa na dôchodok. 
Týmto návrhom chceme urobiť prvý krok k tomu, aby sa SR priblížila k vyspelým európskym krajinám, ktoré riešia demografickú krízu aktívne, a kde už pred časom pochopili, že budúcnosť dôchodkového zabezpečenia nie je vo zväčšovaní vplyvu priebežného systému, ktorý stojí de facto pred kolapsom, ale v súkromnom zabezpečení, ktoré je síce dobrovoľné, ale pre mladšie generácie bude prakticky nevyhnutné. 
Uvedomujeme si, že tento návrh z krátkodobého hľadiska predstavuje výpadok v príjmoch štátneho rozpočtu, avšak tie sú zanedbateľné v porovnaní z dlhodobými úsporami štátu a nižším tlakom na verejný rozpočet v dlhodobom horizonte – a vzhľadom na objem vyplácaných starobných dôchodkov aj kľúčové pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. 
 	Z 	N 	Úpravy týkajúce sa kapitálového majetku vychádzali z Koncepcie kapitálového trhu schválenej vládou SR 23. 4. 2014, pričom výsledné úpravy boli zapracované v návrhu novely zákona o dani z príjmov. Navrhovaná úprava nebola akceptovaná z nasledovných dôvodov 
a)Ekonomické dôvody: 
•Zvýhodnenie len ďalšieho typu sporenia (resp. produktu) vytvára neželaný precedens, ktorý si za účelom zabezpečenia rovnakého prístupu v budúcnosti môže vyžiadať potrebu zvýhodnenia aj iných spôsobov sporenia na dôchodok, čo si vyžiada dodatočné fiškálne náklady. K uvedenej situácii už došlo viackrát v minulosti, naposledy v roku 2014 pri zavedení NČZD na doplnkové dôchodkové sporenie. 
•V ekonomickej literatúre zároveň nebolo preukázané, že by vplyvom zavedenia daňového zvýhodnenia určitého typu sporenia v ekonomike vzrástla celková miera úspor (čo je želaný efekt) a veľmi pravdepodobne sa mení iba ich štruktúra v prospech daňovo zvýhodneného sporenia. 
••Daňové zvýhodnenie nemá pozitívny vplyv na sporiteľov s najnižšími príjmami (cca 25% zamestnancov) - tzn. nízkopríjmoví nebudú mať na toto zvýhodnenie nárok. 

b) vplyv na verejné financie - zavedenie navrhovanej úpravy by malo negatívny vplyv na daň z príjmov fyzických osôb, na výnose ktorej sa podieľajú najmä obce a VÚC. 	
MPRV SR 	Dôvodová správa - osobitná časť 
Predkladateľovi navrhujeme prepracovať členenie osobitnej časti dôvodovej správy z dôvodu prehľadnosti a jasnosti. 	O 	N 	V osobitnej časti dôvodovej správy sú spoločné odôvodnenia vypracované iba k tým bodom návrhu zákona, ktoré vzájomné súvisia a ich úprava vzájomne na seba nadväzuje. V dôvodovej správe je zároveň uvedený nielen bod, ale aj presná citácia paragrafu, ktorého sa uvedené odôvodnenie týka.  	
ÚMS 	k Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 
1) 
K čl. I. navrhujeme za ods. 47 doplniť ods. 48 a 49 s nasledovným znením: 

48. V § 43 ods. 3 písm. i) sa vypúšťajú slová "daňovníkovi nezaloženému alebo nezriadenému na podnikanie (§ 12 ods. 2),". 

49. § 43 ods. 3 písm. n) znie: sa slovo "výnos (príjem) z dlhopisov a pokladničných poukážok, ak plynie fyzickej osobe alebo daňovníkovi nezaloženému alebo nezriadenému na podnikanie (§ 12 ods. 2),". Pôvodné ods. 48-59 sa prečíslujú na ods. 50-61. 

Zásadná pripomienka. 

Odôvodnenie: 
Zníži sa administratívna povinnosť pre daňovníkov nezaložených alebo nezriadených na podnikanie pri investovaní voľných finančných prostriedkov do dlhopisov a pokladničných poukážok (podľa § 43 ods. 16 platiteľom dane z príjmov uvedených v odseku 3 písm. n) je obchodník s cennými papiermi, ktorý drží finančné nástroje a peňažné prostriedky klientov, z ktorých tieto príjmy plynú), okrem toho sa môže zvýšiť záujem o uloženie voľných finančných prostriedkov do dlhopisov a pokladničných poukážok (vrátane štátnych), čo môže podporiť kapitálový trh. 
 	Z 	N 	Únia miest dňa 7. 5. 2015 stiahla svoju zásadnú pripomienku.  	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k čl. I. – vloženie nového novelizačného bodu 9 
RÚZ navrhuje v čl. I., vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod číslo 9. Do § 5 ods.3 písm. d) odporúčame vsunúť za slová „môže navýšiť“ slovo „najviac“, alebo na konci tohto odseku nahradiť bodku čiarkou a doplniť text „ ,alebo navýšenie v nižšej čiastke vypočítané iným spôsobom pre daň zo závislej činnosti, prípadne aj pre odvodové povinnosti povinného poistného.“ 

Odôvodnenie: 
do zákona o dani z príjmov od 1.1.2015 do § 5 ods. 3 písm. d) bolo doplnené nové písmeno d). Podstatou tohto doplnenia je, že za príjem zo závislej činnosti sa považuje aj navýšenie nepeňažného plnenia a suma sa vypočíta podľa prílohy č. 6 zákona o dani z príjmov. Podstata navýšenia spočíva v tom, že dôjde k navýšeniu príjmu o výšku odvodov a dane z príjmu zo závislej činnosti a v plnej výške ju uhradí zamestnávateľ. 
Zamestnávatelia už pred zavedením tohto písmena d) do zákona podľa § 5 ods. 2), kde je definovaný okrem iného aj príjem, ktorý „spočíva v inej forme plnenia“.........“v súvislosti s výkonom závislej činnosti“, platili daň zo závislej činnosti za zamestnanca, ktorá tiež bola nepeňažným príjmom a takto zaplatená daň bola zase nepeňažným príjmom, až kým sa výpočtom nedostali do nuly a vyšiel im koeficient 23,45. Samozrejme z takto navýšeného nepeňažného plnenia zamestnancovi boli zrážané odvody povinného poistenia zo mzdy (zdravotné, sociálne), na ktoré zamestnávateľ neprispieval. 
Mnohí zamestnávatelia nemajú dostatok finančných prostriedkov, aby zamestnancovi prispievali pri nepeňažnom plnení aj na zvýšené odvody povinného poistenia a uhrádzali ich. Preto si zamestnanec hradil zvýšené odvody povinného poistenia sám. Resp. pri poskytnutí nepeňažného plnenia, ktoré súviselo napr. pri vyslaní zamestnanca na iný druh práce a pri jeho vyslaní a návrate vznikali náklady, ktoré zamestnávateľ uhrádzal, tak zamestnávateľ začal kompenzovať aj odvody povinného poistenia a to tým, že zamestnancovi sa k poskytnutému nepeňažnému príjmu poskytlo nepeňažné navýšenie na úhradu dane a odvodov povinného poistenia vo výške 29% z poskytnutého nepeňažného plnenia a zostávajúcu časť odvodov povinného poistenia si zamestnanec hradil sám. 
Podľa súčasne platného zákona od 1.1.2015 výpočet navýšenia podľa § 5 ods. 3 písm. d) je komplikovaný a pre nastavenie informačného systému priam nerealizovateľný vzhľadom na rôzne prípady, ktoré pri výpočte odvodov povinného poistenia (zdravotného, sociálneho) v praktickom živote vznikajú. Pri čistom príjme 1000 eur navýšenie predstavuje sumu 425,59 €, čo považujeme za vysoký príspevok k nepeňažnému príjmu. Je potrebné pri každom prípade individuálne rozlišovať, či zamestnávateľ má zamestnancovi povinnosť pri rôznych mzdových náhradách uplatňovať zrazenie zdravotného a sociálneho poistenia alebo nie. 
 	Z 	N 	Uvedená úprava podľa § 5/3/d ZDP nie je potrebná, nakoľko sa zamestnávateľ sám môže rozhodnúť o akú sumu preddavku na daň a poistného navýši nepeňažné plnenie, maximálne môže nepeňažné plnenie navýšiť na sumu vypočítanú podľa prílohy č. 6 ZDP, nakoľko táto má odporúčací charakter. K problematike sa v súčasnosti pripravuje metodický pokyn. 	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k čl. I. – vloženie nových novelizačných bodov 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nové novelizačné body v nasledovnom znení: 

„V § 9 ods. 2 písm. h) sa na konci pripájajú tieto slová 
„ak nejde o plnenie z dlhodobého investičného životného poistenia, ktorým je 
1. životné poistenie spojené s investičným fondom a 
2. z tohto životného poistenia nebolo z jeho investičnej zložky vyplatené žiadne plnenie po dobu 15 rokov od uzatvorenia životného poistenia; prevod a prechod životného poistenia k inej poisťovni nemá vplyv na počítanie doby trvania poistenia a 
3. maximálna výška finančných prostriedkov vložených do investičnej zložky životného poistenia za 1 kalendárny rok je najviac 3 000 eur, pričom do tejto sumy sa nezapočítavajú reinvestície a presun investícii medzi investičnými fondmi v rámci investičnej zložky.“ 

a 

„§ 9 sa dopĺňa odsekmi 6, 7 a 8, ktoré znejú: 
„(6) Ak daňovník porušil podmienky ustanovené v ods. 2 písm. h), platiteľ dane je povinný postupovať podľa § 43. Za nedodržanie podmienok podľa ods. 2 písm. h) sa nepovažuje vyplatené plnenie z poistnej zložky investičného životného poistenia a použitie rezervy na úhradu poplatku za správu fondu., 
(7) Ak daňovník počas trvania dlhodobého investičného životného poistenia zomrie, táto skutočnosť sa nepovažuje za nedodržanie podmienok podľa ods. 2. písm. h). 
(8) Poisťovňa je povinná viesť záznamy o dlhodobom investičnom poistení takým spôsobom, aby bolo možné dokumentovať spôsob vykonávania vkladov spojených s investičným fondom a priebeh všetkých obchodov oddelene od ostatných služieb poskytovaných spolu s dlhodobým investičným životným poistením. Tieto záznamy je poisťovňa povinná uchovávať od začiatku dlhodobého investičného životného poistenia až do uplynutia lehoty pre zánik práva vyrubiť daň za to zdaňovacie obdobie, v ktorom bolo dlhodobé investičné životné poistenie ukončené.“ 

Odôvodnenie: 
Ako je aj konštatované v Dôvodovej správe, cieľom navrhovanej úpravy – novely ZDP je podpora dlhodobého investičného sporenia (DIS). Súčasne je aj v Dôvodovej správe (osobitná časť) uvedené, že „Na rozdiel od doteraz existujúcich foriem podpory dlhodobého sporenia (životné poistenie, účelové sporenie, doplnkové dôchodkové sporenie) sa daňové zvýhodnenie netýka vstupnej investície...“ . 
Dovoľujeme si upozorniť, že táto informácia ja sa javí ako zavádzajúca. Je pravdou, že v minulosti bolo životné poistenie krátkodobo podporované prostredníctvom limitovaného uplatnenia zaplatených príspevkov na životné poistenie ako odpočítateľnej položky zo základu dane fyzickej osoby podľa § 11 ZDP. Napriek tomu „doteraz existujúcou formou podpory“ disponuje iba doplnkové dôchodkové sporenie (III. pilier). Životné poistenie takto podporované nie je. Nerozporujeme snahu štátu podporovať investovanie a sporenie prostredníctvom nástrojov kapitálového trhu ako jednej z ďalších foriem podpory dlhodobého sporenia občanov prostredníctvom DIS, ako je uvedené aj v Dôvodovej správe (všeobecná časť), ale máme výhrady voči zavádzajúcej informácii tu uvedenej, že „Zavedenie DIS ako voľnejšej alternatívy súčasných produktov môže byť prínosom pre sporiteľov jednak z dôvodu zavedenia vyššej konkurencie existujúcim spôsobom sporenia (napr. DDS, investičné životné poistenie)...“ Zásadne tak rozporujeme zámer, že „vyššia konkurencia DIS oproti existujúcim spôsobom sporenia“ má byť dosiahnutá zavedením daňovej úľavy iba pre túto formu sporenia definovanej ako DIS. Ide o zavedenie konkurenčnej výhody iba v prospech tých subjektov, ktorými sú poskytovatelia finančných služieb zabezpečujúcich DIS oproti napr. poisťovniam. Poisťovne sú subjekty, ktoré už v súčasnosti prostredníctvom investičného životného poistenia (ďalej len „IŽP“) ponúkajú alternatívu DIS. Nedeje sa to však vstupom fyzickej osoby na kapitálový trh prostredníctvom poskytovateľov finančných služieb, ale prostredníctvom poisťovní, ktoré na základe klientom zvolenej investičnej stratégie v investičnom životnom poistení ako aj na základe zadávania investičných zmien v ňom vstupujú na kapitálový trh a vykonávajú na kapitálovom trhu obchody, ktorých cieľom je manažovanie investícií zvolených klientom poisťovne ako súčasti investičnej zložky jeho investičného životného poistenia. Skutočným príjemcom (beneficientom) príjmov z takýchto investícií je klient poisťovne/poistník – fyzická osoba. 
Pri investovaní fyzických osôb do IŽP by preto dochádzalo k tomu, že výnosy z cenných papierov investovaných prostredníctvom IŽP by boli zdaňované, pričom výnosy tých istých cenných papierov pri investovaní priamo na kapitálovom trhu by boli od dane oslobodené. 
Pre odstránenie navrhovanou novelou zavádzanej neoprávnenej výhody zdanenia/oslobodenia výnosov DIS osôb dosahovaných iba prostredníctvom poskytovateľov finančných služieb navrhujeme zaviesť porovnateľné/obdobné podmienky pre oslobodenie produktov dlhodobého IŽP 
 	Z 	N 	Navrhovaná daňová úľava pre životné poistenie je nad rámec novely, ktorá v súlade s úlohou C.10 z uznesenia vlády SR č.191/2014 z 23. 4. 2014 ku Koncepcii rozvoja kapitálového trhu má za cieľ podporiť investovanie na kapitálovom trhu. 
Životné poistenie spojené s investičnými fondami sú štruktúrovanými produktami, ktorých podpora priamo nesúvisí s plnením úloh z Koncepcie rozvoja kapitálového trhu. Okrem toho návrh nepočíta ani s osobitnými daňovými úľavami pre produkty kolektívneho investovania a bolo by nesystémové zaviesť túto podporu pre sektor poisťovníctva využívajúci ako poklad substitučného štruktúrovaného produktu práve investičné fondy. Životné poistenie je zo svojej podstaty dlhodobý finančný produkt, dokonca v časovom horizonte presahujúcom navrhovaných 15 rokov. 
 	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k čl. I. – vloženie nových novelizačných bodov 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nové novelizačné body v nasledovnom znení: 

„ V § 11, ods. 1 navrhujeme záver vety upraviť nasledovne: 
... sa znižuje o nezdaniteľné časti základu dane uvedené v odsekoch 2, 3, 8, 10 a 14.“ 

Súčasne v rámci tohto bodu navrhujeme do § 11 doplniť nový odsek 14 v nasledujúcom znení: 

„(14) Nezdaniteľnou časťou základu dane sú aj príspevky na životné poistenie, zaplatené v danom zdaňovacom období. Na uplatnenie nezdaniteľnej časti základu dane podľa predchádzajúcej vety nesmie byť takáto poistná zmluva zrušená pred dovŕšením 60. roku života poisteného, a dĺžka jej trvania nesmie byť kratšia než 10 rokov. V prípade porušenia ustanovení podľa predchádzajúcej vety je daňovník povinný dodatočne zaplatiť daň vo výške rozdielu medzi výškou dane, ktorá by bola zaplatená za všetky zdaňovacie obdobia za predpokladu neuplatnenia ustanovení tohto odseku, a výškou skutočne zaplatenej dane za toto obdobie. O dodatočnú daň podľa predchádzajúcej vety sa daňová povinnosť zvýši za to zdaňovacie obdobie, v ktorom prišlo k porušeniu ustanovení podľa tohto odseku.“ 

Odôvodnenie: 
V roku 2011 bola zrušená daňová úľava na príspevky na životné poistenie za predpokladu, že sa jednotlivec takýmto spôsobom individuálne zabezpečuje na dôchodok. Štátna podpora súkromného dôchodkového zabezpečenia (tzv. tretí pilier) sa v súčasnosti obmedzuje iba na oblasť doplnkového dôchodkového sporenia, ku ktorému má ale prístup iba obmedzená časť verejnosti. Navyše sa tak vláda tvári, akoby tretí pilier tvorilo iba doplnkové dôchodkové sporenie. 
Na úrovni EÚ sa už dlhé roky diskutuje o tom, ako a do akej miery by členské štáty mali podporovať súkromný / dobrovoľný dôchodkový pilier. V mnohých štátoch pritom už dnes existuje masívna podpora štátu v tejto oblasti, ktorá okrem doplnkového dôchodkového sporenia zahŕňa aj životné poistenie, účelové sporenia (cez podielové fondy, či priamo prostredníctvom kapitálového trhu). Podpora sa realizuje v podobe daňových i nedaňových stimulov, a vlády túto aktivitu občanov podporujú aj cielenou kampaňou a vysvetľovaním nevyhnutnosti takejto formy zabezpečovania sa na dôchodok. 
Vytvorenie Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) predpokladá masívne zapojenie súkromného sektora do financovania projektov v rámci tzv. Junckerovho balíčka . Tento balíček počíta aj so zapojením komerčných poisťovní, ktoré sú v súčasnosti v Európe najväčším inštitucionálnym investorom, disponujúcim dlhodobými záväzkami, ktoré môžu byť kryté dlhodobými investíciami. To však nutne predpokladá pravidelný cash flow z poistného zo životných poistení, ktorý sa dá dosiahnuť jedine masívnou podporou individuálneho zabezpečenia na starobu zo strany štátu. 
Týmto návrhom chceme urobiť prvý krok k tomu, aby sa SR priblížila k vyspelým európskym krajinám, ktoré riešia demografickú krízu aktívne, a kde už pred časom pochopili, že budúcnosť dôchodkového zabezpečenia nie je vo zväčšovaní vplyvu priebežného systému, ktorý stojí de facto pred kolapsom, ale v súkromnom zabezpečení, ktoré je síce dobrovoľné, ale pre mladšie generácie bude prakticky nevyhnutné. 
Uvedomujeme si, že tento návrh z krátkodobého hľadiska predstavuje výpadok v príjmoch štátneho rozpočtu, avšak tie sú zanedbateľné v porovnaní z dlhodobými úsporami štátu a nižším tlakom na verejný rozpočet v dlhodobom horizonte – a vzhľadom na objem vyplácaných starobných dôchodkov aj kľúčové pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. 
 	Z 	N 	Navrhovaná daňová úľava pre životné poistenie je nad rámec novely, ktorá v súlade s úlohou C.10 z uznesenia vlády SR č.191/2014 z 23. 4. 2014 ku Koncepcii rozvoja kapitálového trhu má za cieľ podporiť investovanie na kapitálovom trhu. 
Životné poistenie spojené s investičnými fondami sú štruktúrovanými produktami, ktorých podpora priamo nesúvisí s plnením úloh z Koncepcie rozvoja kapitálového trhu. Okrem toho návrh nepočíta ani s osobitnými daňovými úľavami pre produkty kolektívneho investovania a bolo by nesystémové zaviesť túto podporu pre sektor poisťovníctva využívajúci ako poklad substitučného štruktúrovaného produktu práve investičné fondy. Životné poistenie je zo svojej podstaty dlhodobý finančný produkt, dokonca v časovom horizonte presahujúcom navrhovaných 15 rokov. 

Okrem toho navrhovaná daňová úľava pre životné poistenie by bola duplicitná, teda tak na vstupe pri založení poistenia ako pri výstupe po ukončení poistenia čo by bolo neštandardné pokiaľ ide o rozsah daňovej úľavy aj v porovnaný s navrhovaným dlhodobým investičným sporením kde sa daňová úľava uplatňuje až pri výstupe. 

V zásade pokladáme model daňovej úľavy pri výstupe za viac motivujúci pre klienta, pokiaľ ide o posilnenie motivácie k dlhodobému sporeniu. Model daňovej úľavy na vstupe môže byť zneužitý aj marketingovú motiváciou pre predaj daného produktu a v konečnom dôsledku viesť tzv. misselingu 

Pripomienka je nekonzistentná s odôvodnením k bodu 1, nakoľko zavádza daňovú úľavu len pre životné poistenie, teda by išlo o konkurenčnú výhodu oproti iným finančným produktom. 

RUZ 	4. Zásadná pripomienka k čl. I., - vloženie nového novelizačného bodu č. 32 
RÚZ navrhuje vložiť v čl. I., nový novelizačný bod č. 32 v nasledovnom znení: 

„32. V §17, odsek 19, písmeno g) znie: 

g) výdavky (náklady) na prvotné získanie noriem a certifikátov vydané oprávnenou inštitúciou so stanovenou dobou platnosti1), zahrnované do základu dane rovnomerne počas doby ich platnosti, najviac počas 36 mesiacov, a to počnúc mesiacom, v ktorom boli tieto výdavky (náklady) zaplatené.“ 

Odôvodnenie: 
V zákone táto otázka nie je presne riešená a v odbornej verejnosti sa to vykladá nami navrhovaným spôsobom, pričom finančná správa uvedený výklad nejakým spôsobom neusmernila, ale ani nemala výhrady voči tomuto výkladu. 
 	Z 	ČA 	Návrh zákona bol upravený v tom zmysle, že časovo sa budú rozlišovať len normy a certifikáty prevyšujúce cenu 2 400 eur. 	
RUZ 	5. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 40, v časti §19 odsek 3, písm. b), bod 1 
V §19 ods. 3 písm. b) bod 1 navrhujeme doplniť za slová „ do základu dane“ text: „alebo do celkovej výšky súčtu príjmov (výnosov) z predaja a z prenájmu tohto majetku od jeho zaradenia, poníženého o už uplatnené odpisy tohto majetku“ 

Odôvodnenie: 
Návrh odstraňuje daňovú disproporciu vecne totožného obchodného prípadu, s rovnakým začiatkom a ukončením nájomnej zmluvy, pričom jediný rozdiel je v dátume predaja prenajatého majetku. Napr. u vozidla prenajatého od júna 2015 do decembra 2017, ktoré by bolo predané v januári 2018, si daňovník uplatní celoročný odpis za rok 2017 pri efektívnej daňovej sadzbe 22 %. Ak by to isté vozidlo bolo predané v decembri roku 2017, daňovník si neuplatní žiadny odpis za rok 2017 a efektívna daňová sadzba z takéhoto prenájmu a následného predaja dosiahne viac ako 91 %! Navrhované riešenie vyššie uvedenú nespravodlivosť, ktorá nastane bez akéhokoľvek ekonomického opodstatnenia, odstraňuje. 
 	Z 	ČA 	Návrh zákona bol upravený obdobným spôsobom s rovnakým daňovým efektom. 	
RUZ 	6. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nových novelizačných bodov 
RÚZ navrhuje vložiť do čl. I. novelizačné body v nasledovnom znení: 

RÚZ navrhuje v § 19 odsek 2 písm. h navrhujeme vynechať slová: „a u daňovníka, ktorý vykonáva obchodnú činnosť spočívajúcu v poskytovaní spotrebiteľských úverov, 102)“ 

RÚZ navrhuje v § 19 odsek 2 písm. h za slová „v ktorých účtoval v sústave podvojného účtovníctva, ak:“ 
doplniť slová „alebo výdavok do výšky odpisu pohľadávky subjektmi podľa osobitného predpisu a lízingovými spoločnosťami podľa § 21a bodu (3) , pričom pri týchto subjektoch nemusí byť splnená podmienka jej predošlého zahrnutia do zdaniteľných príjmov, ak: 

RÚZ navrhuje v § 19 odsek 2 písm. r) doplniť za slová „ods. 14“ text „alebo ods. 22,“ 

RÚZ navrhuje v § 20 odsek 10 vynechať slová „vrátane pohľadávky z istiny z nesplatenej pôžičky u daňovníka podľa odseku 4 a u daňovníka, ktorý vykonáva obchodnú činnosť spočívajúcu v poskytovaní spotrebiteľských úverov,102)“ 

RÚZ navrhuje v § 20 odsek 14 navrhujeme vynechať slová „alebo ak ide o daňovníka, ktorý vykonáva obchodnú činnosť spočívajúcu v poskytovaní spotrebiteľských úverov, 102) aj tvorba opravnej položky na časť pohľadávky vzťahujúcej sa na istinu a úrok zahrnutý do príjmov zo spotrebiteľského úveru“ 

RÚZ navrhuje v § 20 vložiť nový odsek 22 s nasledovným znením: 

„(22) Z opravných položiek vytváraných subjektmi podľa osobitného predpisu a lízingovými spoločnosťami podľa § 21a bodu (3) je daňovým výdavkom aj tvorba opravnej položky k pohľadávke, pri ktorej je riziko, že ju dlžník úplne alebo čiastočne nezaplatí, za podmienok ustanovených v odsekoch 10 alebo 14, pričom nemusí byť splnená podmienka jej predošlého zahrnutia do zdaniteľných príjmov.“ 

Odôvodnenie: 
Finančné inštitúcie definované v §21a ods. 3 generujú značnú časť svojich zdaniteľných príjmov (napríklad poskytovaním úverov nielen spotrebiteľských, ale i komerčných) z veľkej časti z poskytovania komerčných úverov. Zákonodarca akceptoval ich trhovú činnosť spočívajúcu v prijímaní úverov od spriaznených osôb v §21a ako dôvodnú potrebu pre výkon ich zdaniteľných činností – teda ďalšieho poskytovania peňazí tak spotrebiteľom ako aj iným podnikateľským subjektom. Máme za to, že nie je dôvodné obmedziť možnosť tvorby opravných položiek a daňového odpisu pohľadávok len na pohľadávky, ktoré boli zahrnuté do zdaniteľných príjmov u týchto spoločností ale naopak umožniť i rovnako ako bankovým inštitúciám tvoriť opravné položky i k pohľadávkam z úverov a pôžičiek. 
 	Z 	N 	Výnimka v § 19 ods. 2 písm. h) zákon o dani z príjmov umožňuje považovať za daňový výdavok v prípade konkurzu, reštrukturalizácie, exekúcie aj odpis pohľadávky, ktorá nebola zahrnutá do zdaniteľných príjmov, a to odpis istiny z nesplatenej pôžičky len u vybraných subjektov, t. j. u bánk a u daňovníkov, ktorí vykonávajú obchodnú činnosť spočívajúcu v poskytovaní spotrebiteľských úverov. Ide o subjekty, na ktorých činnosť vo forme poskytovania úverov je potrebné povolenie Národnej banky Slovenska. Rovnako ako u bežného daňovníka, ktorý poskytne pôžičku neumožňuje zákon túto pohľadávku (istinu) daňovo odpísať na základe zákonných dôvodov, neumožňuje sa túto pohľadávku (istinu) odpísať ani u iných subjektov. Ak lízingové spoločnosti chcú poskytovať aj spotrebiteľské úvery podľa zákona č. 129/2010 Z. z., sú podľa tohto zákona povinné na túto činnosť získať od 1.4.2015 oprávnenie na poskytovanie spotrebiteľských úverov. Ak následne dôjde k zákonnému dôvodu pre odpis pohľadávky, bude si môcť aj lízingová spoločnosť odpísať istinu z poskytnutého spotrebiteľského úveru do daňových výdavkov. V § 21a sú síce určité subjekty vyňaté z pravidiel nízkej kapitalizácie, avšak primárne toto ustanovenie hovorí o úprave základu dane v prípade závislých osôb, t.j. nedotýka sa všetkých daňových subjektov a z tohto dôvodu boli určité subjekty vyňaté z pravidiel nízkej kapitalizácie (medzi nimi aj lízingové spoločnosti). Nemožno ich však stotožňovať so subjektmi poskytujúcimi úver, na ktoré by sa mal aplikovať § 19 ods. 2 písm. h) zákona o dani z príjmov. 

RUZ 	7. Zásadná pripomienka k čl. I. – vloženie nového novelizačného bodu 
RÚZ navrhuje upraviť znenie §19 zákona – daňové výdavky do predchádzajúcej podoby, podľa ktorej bude zmluvná pokuta daňovo uznaná až po jej zaplatení. Zmluvná pokuta je nástrojom obchodnej politiky firmy a využívaná je najmä v prípadoch time managementu a dodávok „on time”. Daňová neuznateľnosť spôsobuje významné obmedzenia v obchodnoprávnych vzťahoch a zavádza systém dvojitého zdanenia toho istého druhu príjmu. 	Z 	ČA 	Daňový spôsob zaobchádzania so zmluvnými pokutami je upravený od 1. 1. 2015. Možnosť tvorby opravnej položky a odpisu sa novelou spresňuje. 	
RUZ 	8. Zásadná pripomienka k čl. I. – vloženie nových novelizačných bodov 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nové novelizačné body v nasledovnom znení: 

V § 19 ods. 3 písm. h) sa za slová „ nesplatená časť“ vkladajú slová „vrátane úrokov z omeškania, poplatkov z omeškania a iných platieb, ktoré zvyšujú pohľadávku z dôvodu oneskorenej úhrady (ďalej len „príslušenstvo“), ak je toto príslušenstvo zahrnuté do základu dane“ 

V § 20 ods. 14 navrhujeme na konci odseku doplniť slová: 
Ak príslušenstvom pohľadávky sú úroky z omeškania, poplatky z omeškania, náklady spojené s uplatnením pohľadávky alebo paušálne náhrady nákladov spojených s uplatnením pohľadávok /78a/, tvorba opravnej položky k príslušenstvu sa zahrnie do výdavkov do výšky 100 % hodnoty tohto príslušenstva zaúčtovaného v súlade s účtovnými predpismi, /1/ maximálne však do výšky, v ktorej bolo toto príslušenstvo zahrnuté do zdaniteľných príjmov. 

V bode 57 navrhujeme v § 52zg ods. 1 slová „ a § 17c ods. 4 písm. a) a b)“ nahradiť slovami „§,17c ods. 4 písm. a) a b), § 19 ods. 3 písm. h) a § 20 ods. 14“. 

Odôvodnenie: 
Novelou ZDP účinnou od 1.1.2015 boli upravené ustanovenia upravujúce uplatnenie výnosov/nákladov z úrokov z omeškania, poplatkov z omeškania a paušálnych náhrad nákladov spojených s uplatnením pohľadávok v základe dane. Tým sa od r.2015 prakticky vytratila dovtedajšia daňová neutralita účtovania týchto prípadov príslušenstva a aj nákladov z odpisu pohľadávok z príslušenstva. Podnikateľ /veriteľ neprijaté výnosy z príslušenstva nezdaňoval dovtedy, pokiaľ dlžník nezaplatil. Obdobne dlžník nemohol uplatniť v základe dane také náklady z príslušenstva, ktoré nezaplatil. V prípade, že veriteľ pohľadávky z príslušenstva odpísal, nemohol ich uplatniť do daňových výdavkov a teda nebol prakticky poškodený ani pri odpise príslušenstva (nedaňový výnos, nedaňový náklad). 

Povinnosť účtovania pohľadávok z príslušenstva do výnosov a ich oceňovanie vyplýva pre daňovníka zo Zákona o účtovníctve a platných účtovných zásad. V praxi potom nastáva účtovanie o úrokoch z omeškania na základe rozhodnutia súdu napr.: „odporca je povinný zaplatiť aj úrok z omeškania z dlžnej sumy XXX € od dňa DD.MM.RRRR až do dňa zaplatenia". Výška istiny sa nemení, ale príslušenstvo postupne narastá a daňovník je povinný o ňom účtovať a oceňovať. ZDP v § 20 ods. 14 ale neumožňuje tvorbu opravnej položky k príslušenstvu pohľadávky, bez ohľadu na to, že toto príslušenstvo predstavovalo zdaniteľný príjem a zavádza tak „daňovú nespravodlivosť“. Iba v prípade pohľadávok prihlásených do konkurzného alebo reštrukturalizačného konania je výška úroku z omeškania konečná (podaním prihlášky sa počítanie úrokov z omeškania zastaví). ZDP umožňuje tvorbu opravnej položky k týmto pohľadávkam z príslušenstva a následne aj odpis takejto pohľadávky. 

V prípade, že pohľadávka bola zahrnutá do zdaniteľných príjmov, nevidíme žiaden dôvod na to, aby bola daňová uznateľnosť tvorby opravnej položky k nej podmieňovaná spôsobom jej uplatnenia. Rozhodujúce pre možnosť tvorby daňovej opravnej položky - „daňové ocenenie“ pohľadávky je jednoznačne kritérium rizikovosti pohľadávky, nie spôsob jej vymáhania. Vyššie uvedené obdobne platí aj pre následný odpis pohľadávky z príslušenstva. Súčasný platný právny stav neumožňuje odpis pohľadávky z príslušenstva v prípade, ak k takému postupu sa veriteľ rozhodne uplatnením ustanovenia § 19 ods. 2 písm. r) – v zásade dobrovoľný odpis pohľadávky, napriek tomu, že pohľadávka z príslušenstva je zahrnutá do zdaniteľných príjmov/základu dane rovnako ako istina. V prípade, že ide o odpis rovnakej pohľadávky podľa § 19 ods. 2 písm. h) (konkurz, exekúcia...), je odpis takejto pohľadávky daňovo uznaný. 

Nevidíme žiaden racionálny dôvod pre zavedenie takejto „daňovej nespravodlivosti“, aby možnosť uplatnenia nákladov z odpisu rizikových pohľadávok do daňových výdavkov bola podmienená spôsobom jej vymáhania. Znamená to, že ZDP nepriamo núti daňovníka, aby vstupoval do exekučných konaní a vynakladal ďalšie náklady, ak bol o úroku z omeškania povinný účtovať. Štát akoby nútil daňovníka pri vymáhaní pohľadávky vynakladať ešte ďalšie náklady, ak chce dosiahnuť daňovú spravodlivosť tým, že štát mu povolí odpísať do daňových nákladov v minulosti zdanené výnosy, pričom ale výsledok vymáhania je značne neistý. V neposlednej rade je nepochopiteľné, ako štát „trestá“ veriteľa. Dlžník nie je žiadnym spôsobom motivovaný, aby veriteľovi zaplatil príslušenstvo dlhu, lebo v prípade, že ho aj zaplatí, nemôže si ho uplatniť v daňových výdavkoch, takže nevidí žiaden dôvod na zaplatenie. Naopak veriteľ je o uplatnenej pohľadávke z príslušenstva povinný účtovať a zahrňovať do zdaniteľných príjmov/základu dane v súlade s účtovníctvom. V prípade, že sa ale rozhodne o odpise istiny pohľadávky podľa § 19 ods. 2 písm. r), v zásade na základe vlastného uváženia/predpokladu nevymožiteľnosti, lebo exekučné konanie je nákladné a zdĺhavé a výsledok maximálne neistý, alebo dlžník nezastihnuteľný, je veriteľ daňovo „sankcionovaný“ tým, že pohľadávku z príslušenstva, ktoré bolo zdanené, nemôže odpísať do daňovo uznaných nákladov. Z uvedených dôvodov nevidíme žiaden racionálny dôvod, aby daňová uznateľnosť nákladov vzniknutých z odpisu príslušenstva pohľadávky, ktoré vstúpilo do základu dane/zdaniteľných príjmov bolo podmieňované spôsobom vymáhania pohľadávky. 

Vyššie uvedené obdobne platí aj pre postúpenie pohľadávky z príslušenstva. V prípadoch, že veriteľ pohľadávky z príslušenstva postúpil do 31.12.2014, nemohol ich postúpenie uplatniť do daňových výdavkov, čím bola dosahovaná daňová neutralita obdobne ako pri odpise pohľadávky z príslušenstva (nedaňový výnos pri predpise príslušenstva, nedaňový náklad pri postúpení príslušenstva). 

V súčasnosti platný právny stav však umožňuje pri postúpení pohľadávky uznať za daňový výdavok naďalej iba menovitú hodnotu pohľadávky alebo jej nesplatenej časti do výšky príjmu z postúpenia alebo do výšky tvorby opravnej položky, ktorá by bola uznaná za daňový výdavok podľa § 20. Daňová neutralita zabezpečovaná do 31.12.2014 je po 1.1.2015 narušená takým spôsobom, že pri postúpení príslušenstva sa vôbec neprihliada na skutočnosť, aká výška odplaty bola za príslušenstvo zaplatená alebo aká výška opravnej položky by bola uznaná za daňový výdavok. Napriek tomu, že do daňových výnosov je počnúc 1.1.2015 zahrnuté príslušenstvo pri jeho predpise (bez ohľadu na jeho úhradu) a pri jeho postúpení vstupuje do základu dane aj dohodnutá odplata, náklad z postúpenia príslušenstva nemožno považovať za daňový výdavok. 

Zakomponovaním vyššie navrhovaných ustanovení do ZDP sa odstráni od 1.1.2015 vzniknutá disproporcia a daňová nespravodlivosť ako pri tvorbe opravnej položky, tak i pri odpise a postúpení pohľadávok z príslušenstva, ktoré vstúpilo do základu dane. Súčasne navrhujeme, aby túto možnosť mal daňovník už za zdaňovacie obdobie r. 2015. 
 	Z 	ČA 	Navrhuje sa opravnú položku k príslušenstvu pohľadávky považovať za daňový výdavok až v tom zdaňovacom období, v ktorom od splatnosti pohľadávky, ku ktorej sa príslušenstvo viaže uplynulo viac ako 1 080 dní. Rovnako pri odpise pohľadávky vrátane príslušenstva podľa § 19 ods. 2 písm. r) zákona o dani z príjmov bude možné odpísať príslušenstvo do daňových výdavkov, až v tom zdaňovacom období, v ktorom od splatnosti pohľadávky, ku ktorej sa príslušenstvo viaže uplynie viac ako 1 080 dní. V prípade postúpenia pohľadávky vrátane príslušenstva je možné uplatniť § 19 ods. 3 písm. h) aj na príslušenstvo, avšak príjem plynúci z postúpenia bude nevyhnutné členiť na príjem vzťahujúci sa k pohľadávke a zvlášť k príslušenstvu, pričom do daňových výdavkov bude možné uplatniť príslušenstvo len do výšky príjmu plynúceho z postúpenia, ktoré sa na neho vzťahuje. 
Zároveň sa dopĺňa prechodné ustanovenie, ktoré umožňuje tvorbu opravnej položky k príslušenstvu, odpis príslušenstva ako aj postúpenie príslušenstva už pri podaní daňového priznania po 31.12.2015. 

RUZ 	9. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 45, v časti §25a písmeno e) 
Navrhujeme doplniť, čo sa bude považovať za vstupnú cenu finančného majetku v prípade, ak prijímateľ nepeňažného vkladu prevezme pôvodnú cenu finančného majetku podľa § 17d (napr. obchodného podielu) a následne dôjde k zvýšeniu hodnoty finančného majetku (obchodného podielu) napr. ďalším vkladom do základného imania alebo vkladom do ostatných kapitálových fondov (mimo základného imania). 

Odôvodnenie: 
Súčasne znenie zákona ani návrh novely zákona takúto situáciu nerieši, a z dôvodu aplikačnej praxe je preto potrebné upraviť danú situáciu. 
 	Z 	N 	Akákoľvek zmena základného imania (zvýšenie resp. zníženie) musí byť vykonaná v súlade s Obchodným zákonníkom a zapisuje sa do obchodného registra. Zmena základného imania v Obchodnom registri predstavuje operáciu, ktorá sa musí premietnuť aj v účtovníctve účtovnej jednotky a účtovná jednotka musí vedieť identifikovať, z akého dôvodu k tejto zmene prišlo. Zákon o dani z príjmov zároveň skúma vplyv tejto účtovnej operácie na základ dane. Nepovažujeme za potrebné zapracovať navrhovanú úpravu do zákona o dani z príjmov, keďže každá operácia (zmena základného imania) sa podľa zákona o dani z príjmov posúdi samostatne a rovnako sa samostatne uplatní aj pri určení vstupnej ceny finančného majetku podľa § 25a a jej uplatnení do daňových výdavkov. 	
RUZ 	10. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 57 
RÚZ navrhuje v uvedenom novelizačnom bode v §52 zg vložiť nový odsek 4 v nasledovnom znení: 

(4) Zostatok technickej rezervy na záväzky Slovenskej kancelárie poisťovateľov vykázaný pred 1. januárom 2016 sa zahrnie do základu dane počas najviac piatich bezprostredne po sebe nasledujúcich zdaňovacích období. Bez ohľadu na uvedené sa zostatok rezervy zahrnie do základu dane najneskôr v zdaňovacom období do dňa zrušenia daňovníka bez likvidácie, dňa predchádzajúcemu dňu vstupu do likvidácie, ku dňu predchádzajúcemu dňu vstupu do konkurzu, ku dňu zápisu zmeny do obchodného registra pri zmene právnej formy, pri ktorej vzniká povinnosť podať priznanie podľa § 41 ods. 7, a ku dňu zmeny sídla alebo miesta vedenia mimo územia Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: 
S ohľadom na zmeny v oblasti technických rezerv vyvolané Zákonom o poisťovníctve č.39/2015 Z. z., nastane od. 1.1.2016 právne vákuum, ako má vplývať na základ dane zostatok technickej rezervy na záväzky SKP, ak bude k 31.12.2015 vykázaný. Táto rezerva nie je vymenovaná v § 171 Zákona o poisťovníctve, jej prípadná tvorba po 1.1.2016 nebude teda uplatniteľná v základe dane poisťovne. Preto s ohľadom na vyššie uvedené navrhujeme v rámci prechodných ustanovení riešiť jej postupné uvoľnenie do daňového základu. 
Podľa prechodných ustanovení navrhovanej novely ZDP (§52zg) sa nový režim daňovej uznateľnosti technických rezerv (§20 ods. 8) použije na tvorbu technických rezerv v zdaňovacom období, ktoré začína najskôr 1. januára 2016. Z prechodných ustanovení teda nevyplýva, ako by poisťovňa mala „dodaniť“ zostatok tejto rezervy, ktorý bude eventuálne vykazovať k 31.12.2015 (napr. obdobne ako to bolo pri zmene daňového režimu IBNR rezervy alebo rezervy na mimoriadne riziká), ak zostatok vytvorenej rezervy by nemal opodstatnenie z účtovného hľadiska po 1.1.2016. 
Vzhľadom k vyššie uvedenému navrhujeme doplniť do prechodných ustanovení, že rozpustenie tejto rezervy z dôvodu zániku opodstatnenosti jej tvorby sa zahrnie do základu dane počas najviac piatich bezprostredne po sebe nasledujúcich zdaňovacích období. Aby v prípade, že by podľa osobitných predpisov zanikol dôvod túto rezervu tvoriť a z účtovného hľadiska by sa musela jednorazovo rozpustiť nevznikol vysoký jednorazový daňový základ 
 	Z 	ČA 	Navrhuje sa rozpustenie technickej rezervy na záväzky Slovenskej kancelárie poisťovateľov zahrnúť do základu dane v počas 2 bezprostredne po sebe nasledujúcich zdaňovaních obdobiach. Ak predmetná rezerva stratí status technickej rezervy nie je ju možné považovať za daňový výdavok podľa § 20 ods. 8. V prípade, ak v budúcnosti pôjde o záväzok, na ktorý je možné tvoriť rezervu podľa zákona o účtovníctve, nebude táto rezerva uznaným daňovým výdavkom. 	
MO SR 	K článku I bodu 34  
Z dôvodu prehľadnosti ustanovenia § 18 ods. 4 a lepšej orientácii odporúčame navrhované znenie rozdeliť do viacerých odsekov.  	O 	N 	Rozčlenenie § 18 ods. 4 na odseky a následné prečíslovanie ods. 5, 6, 7 a 8 Ministerstvo financií SR zváži pri komplexnej novele § 18. 	
MO SR 	K článku I bodu 45 
Odporúčame zosúladiť odkazy a poznámky pod čiarou, najmä odkaz 119b) priradiť k príslušnému pojmu v navrhovanom znení ustanovenia §25a. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MO SR 	K článku I bodu 55  
Vzhľadom k zmätočnosti navrhovaného znenia ustanovenia §50a odporúčame uvedené preformulovať a spresniť najmä s ohľadom na existujúcu právnu úpravu inštitútu právnych úkonov v občianskom práve, keďže táto inštitút „skutočných“ právnych úkonov nepozná. Odporúčame pritom vychádzať z ustanovení § 37 a nasl. Občianskeho zákonníka a už existujúcej právnej terminológii zrozumiteľnej aj v aplikačnej praxi, tzn. klasifikácii právnych úkonov z hľadiska platnosti a formy, prípadne kategórii tzv. simulovaných a zastretých (dissimulovaných) právnych úkonov. 
Rovnako odporúčame vyhnúť sa vágnym a nedefinovaným pojmom ako „riadne podnikateľské dôvody“ alebo „ekonomická realita“ v záujme nevnášania zmätočnosti do právneho poriadku. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené nasledovne: 
1) Predmetom dane sú podiely na zisku získané na základe opatrenia alebo viacerých opatrení, ktoré sa so zreteľom na všetky súvisiace skutočnosti a okolnosti nepovažujú na účely tohto zákona za skutočné, keďže hlavným účelom alebo jedným z hlavných účelov ich vykonania je získanie výhody pre daňovníka, ktorá je v rozpore s predmetom alebo účelom tohto zákona. Opatrenie podľa predchádzajúcej vety môže pozostávať z viacerých opatrení alebo ich častí. 
(2) Na účely tohto zákon sa opatrenie podľa odseku 1 nepovažuje za skutočné v rozsahu, v akom nie je uskutočnené na základe riadnych podnikateľských dôvodov odrážajúcich ekonomickú realitu. 
 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodu 12 
V uvádzacej vete odporúčame vypustiť slovo "pod".  	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MZVaEZ SR 	K čl. 1 bodu 41 
V poznámke pod čiarou k odkazu 97a odporúčame za slovo "zákona" vložiť skratku "č.".  	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bodu 55 
Novelizačný bod odporúčame ukončiť bodkou.  	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MZ SR 	K Čl. III - bod 1 
Žiadame vypustiť bod 1. 

Odôvodnenie: Návrh zákona navrhuje v zákone č. 595/2003 Z. z. oslobodenie od dane z príjmov pre príjmy z predaja cenných papierov, prijatých na obchodovanie na kapitálovom trhu, ak doba medzi nadobudnutím a predajom presiahla jeden rok; v opačnom prípade príjem z predaja podlieha dani z príjmov. Nie je vhodné v zdravotnom poistení zavádzať iný režim, teda paušálne oslobodiť od zdravotných odvodov všetky takéto príjmy. Zároveň by takáto zmena znamenala osobitné vykazovanie takýchto príjmov v daňovom priznaní, oddelene od ostatných zdaňovaných príjmov. Odporúčame postupovať rovnako ako v zákone o dani z príjmov. Osobitná úprava v zákone č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (v znení zákona č. 718/2004 Z. z.) v znení neskorších predpisov preto nie je nutná, nakoľko už samotné oslobodenie tohto príjmu od dane znamená, že do vymeriavacieho základu pre odvod poistného takýto príjem nevstúpi. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 4 

Odporúčame v čl. I bode 4 v navrhovanom ustanovení § 2 písm. y) bližšie špecifikovať kto sa rozumie „treťou osobou“. 
Odôvodnenie: 
Zo slovného spojenia „tretia osoba“ nie je zrejmé o akú osobu ide, ku komu sa viaže alebo 
k čomu sa viaže (k akej právnej skutočnosti, resp. ku ktorému právnemu titulu Občianskeho zákonníka, resp. Obchodného zákonníka). Či sa tým myslí tretia osoba vo vzťahu k právnym vzťahom vznikajúcim pri registrácii liekov, povolení na veľkodistribúciu liekov, povolení 
na výrobu liekov, vo vzťahu k výrobcovi a distribútorovi zdravotníckej pomôcky alebo 
vo vzťahu k výrobcovi a distribútorovi dietetickej potraviny alebo sa tým myslí tretia osoba vo vzťahu k právnym vzťahom, ktoré vyplynú ako následok z porušenia povinností vyplývajúcich z týchto právnych vzťahov (spojené napr. so záložným právom a pod.) alebo naopak, z uplatňovania si práv z vymenovaných vzniknutých právnych vzťahov. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 4 

Odporúčame predkladateľovi bližšie špecifikovať pojem „držiteľ“ tak, že v ďalšom texte budú za slovom „držiteľ“ vložené slová „uvedený v § 2 písm. y)“. 
Odôvodnenie: 
Napríklad z navrhovanej úpravy § 3 ods. 2 písm. a) v čl. I bode 5 v znení: „a darov, ktoré boli poskytnuté poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti od držiteľa“ nie je jasné o ktorého držiteľa ide. Či o držiteľa, ktorý je držiteľom daru a je teda držiteľom tohto daru na základe právneho inštitútu „držiteľ“, ktorý je zavedený v Občianskom zákonníku v § 129 ods. 1, alebo ide o držiteľa, ktorý je uvedený v navrhovanom § 2 písm. y). 

 	O 	N 	Pojem držiteľ je vymedzený v § 2 v základných pojmoch. Základné pojmy zadefinované v § 2 sa používajú vo všetkých ustanoveniach zákona a nie je potrebné pri ich uvedení sa spätne odvolávať na § 2. 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 10 

Odporúčame v čl. I bode 10 v navrhovanom ustanovení § 5 ods. 7 písm. m) nad slovo „núdze“ umiestniť odkaz XY. 
Poznámka pod čiarou k odkazu XY znie: 
„XY) Zákon č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Z navrhovaného znenia nie je zrejmá skutočnosť, akým spôsobom, resp. na základe akých kritérií by sa mala na daný účel posudzovať hmotná núdza. V tomto smere navrhujeme v navrhovanom znení doplniť odkaz na zákon č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý ustanovuje životné minimum ako spoločensky uznanú minimálnu hranicu príjmov fyzickej osoby, pod ktorou nastáva stav jej hmotnej núdze. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MPSVR SR 	Všeobecne k čl. II a k osobitnej časti dôvodovej správy k čl. II bodu 1  

Odporúčame slová „finančná inštitúcia“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovami „obchodník s cennými papiermi“ v príslušnom tvare. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ v čl. II bode 1 používa pojem finančná inštitúcia (v bode 2 už tento pojem nepoužíva), za ktorú zákon č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách 
a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) považuje banku, pobočku zahraničnej banky, správcovskú spoločnosť, poisťovňu, doplnkovú dôchodkovú poisťovňu alebo doplnkovú dôchodkovú spoločnosť, centrálneho depozitára a subjekty so sídlom mimo územia Slovenskej republiky s obdobným predmetom činnosti a dôchodkovú správcovskú spoločnosť. Tieto subjekty sa však na účely poskytovania investičných služieb považujú za obchodníka s cennými papiermi (OCP), preto zákon o cenných papieroch v celom jeho texte používa tento termín. Pojem finančná inštitúcia používa zákon o cenných papieroch v inom okrajovom kontexte (pri určovaní dôveryhodnosti osoby pri povoľovacej činnosti a pod.). 
V osobitnej časti dôvodovej správy k čl. II bodu 1 v poslednom odseku sa uvádzajú ako osoby oprávnené poskytovať dlhodobé investičné sporenie (DIS) - OCP, banky a správcovské spoločnosti s oprávnením na poskytovanie investičnej služby riadenie portfólia a vykonávanie pokynu klienta. Považujeme za zbytočné osobitne uvádzať tieto typy subjektov, nakoľko 
na účely zákona vystupujú ako OCP. 

 	O 	A 	Text dôvodovej správy bol upresnený v zmysle že ide o finančné inštitúcie oprávnené na poskytovanie investičných služieb (obchodníci s cennými papiermi, banky a správcovské spoločnosti. 	
MPSVR SR 	K čl. II bodu 1  

Odporúčame v čl. II bode 1 navrhované znenie § 7 ods. 11 nahradiť týmto znením: 

„(11) Dlhodobé investičné sporenie je investovanie finančných prostriedkov vykonávané obchodníkom s cennými papiermi prostredníctvom investičnej služby riadenie portfólia, ak 

a) investičná služba riadenie portfólia bola na základe zmluvy o riadení portfólia dohodnutá na obdobie najmenej 15 rokov a v období 15 rokov z neho nebolo klientovi vyplatené plnenie; za porušenie podmienok dlhodobého investičného sporenia sa nepovažuje presun portfólia z účtu majiteľa vedeného u pôvodného obchodníka s cennými papiermi na účet majiteľa u iného obchodníka s cennými papiermi, s ktorým klient uzatvoril obdobnú zmluvu o riadení portfólia pričom uvedené obdobie ďalej plynie na základe zmluvy o riadení portfólia uzatvorenej s týmto iným obchodníkom s cennými papiermi, 
b) finančné nástroje a iné cenné papiere, ktoré sú súčasťou portfólia sú prijaté 
na obchodovanie na regulovanom trhu; za porušenie tejto podmienky sa nepovažuje, ak sa s finančným nástrojom alebo iným cenným papierom prestalo obchodovať 
na regulovanom trhu po jeho nadobudnutí do portfólia a 
c) výška finančných prostriedkov investovaných do portfólia je najviac štvornásobok priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky vykázanej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý dva roky predchádza danému kalendárnemu roku, pričom do tejto sumy sa nezapočítavajú opätovne investované finančné prostriedky, ktoré sú výnosom z portfólia.“ 

Odôvodnenie: 
Z návrhu nie je jednoznačné, či DIS bude OCP poskytovať v rámci investičnej služby riadenie portfólia, príp. vykonanie pokynu klienta na jeho účet – ak áno, odporúčame, aby poskytovanie DIS bolo medzi OCP a klientom vymedzené zmluvou o riadení portfólia, príp. komisionárskou, či mandátnou zmluvou (§ 43 zákona o cenných papieroch; v osobitnej časti dôvodovej správy k tomuto bodu sa uvádza „zmluva o poskytovaní investičných služieb“, ktorá však nie je zmluvným typom podľa zákona o cenných papieroch). Ak je predkladateľovým zámerom predovšetkým správa nejakej množiny aktív klienta, navrhujeme v návrhu ponechať len investičnú službu riadenie portfólia, ktorá v sebe zahŕňa aj vykonávanie pokynov klienta (§ 43 ods. 3 zákona o cenných papieroch). 
Z návrhu predkladateľa nie je rovnako zrejmé, akému účelu má slúžiť nesankcionovaná 
3-mesačná lehota na vyplatenie portfólia „na ruku“ klienta a na následné opätovné investovanie na účely DIS. Vnímame ju ako priestor pre investičné špekulácie a tento zámer nekorešponduje so zámerom dlhodobého investičného sporenia, preto v § 7 ods. 11 písm. a) navrhujeme transparentnejší presun portfólia k inému OCP. 
V navrhovateľom predloženom znení § 7 ods. 11 písm. b) sa ustanovuje, že „portfólio bolo zriadené na vymedzenú dobu najmenej 15 rokov“. Domnievame sa, že pre klienta bude prehľadnejšie, ak sledované obdobie bude vymedzené trvaním samotnej zmluvy, pričom z návrhu nie je jednoznačné, odkedy možno portfólio považovať za zriadené. 
Navrhujeme zvážiť nastavenie postupného zvyšovania tejto sumy (3000 €) a naviazať to napríklad na vývoj priemernej mzdy (napr. štvornásobku priem. mesačnej mzdy). Nebude potrebné z tohto dôvodu novelizovať predmetný zákon. 

Poznámka - V navrhovateľom predloženom znení § 7 ods. 11 písm. a) sa ustanovuje podmienka investovania do nástrojov, ktoré sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu. K uvedenému si dovoľujeme podotknúť, že nakoľko klient bude môcť investovať 
na slovenských ako aj zahraničných regulovaných trhoch, a to tak do domácich, ako aj zahraničných finančných nástrojov a cenných papierov, je otázne, ako takéto opatrenie dokáže garantovať naplnenie zámeru deklarovaného predkladateľom vo všeobecnej časti dôvodovej správy k čl. I (ktorá je vecne previazaná s ustanoveniami čl. II), a to „...zvýšenie financovania slovenskej reálnej ekonomiky z dlhodobých úspor obyvateľstva“. Uvedené navrhujeme dať do súladu so zamýšľaným zámerom predkladateľa. 

 	O 	N 	Neodporúčame zúženie DIS len na riadenie portfólia, je to proti filozofii poskytnúť klientovi možnosť voľby a aktívne sa podielať na riadení svojho portfólia tým skôr, že v existujúcich formách dlhodobého sporenia (kolektívne investovanie, dôchodkové sporenie, investčné životné poistenie) má klient obmedzenú možnosť aktívne sa podielať na ridení portfólia príslušných fondov. 

Pokiaľ ide o presun portfólia, je dôležité zachovať možnosť presunu z dôvodu posilnenia konkrencie medzi poskytovateľmi investičných služieb, tak aby sa to odrazilo tak na kvalite poskytovaných služieb ako aj udržaní prijateľnej výšky poplatkov účtovaných klientom. Umožnenie presunu portfólia aj vo forme peňažných prostriedkov je potrebné z dôvodu rôznych foriem evidencie finančných nástrojov najmä v zahraničí napr. držanie finančných na účtoch sprostredkovateľov (custodiánov), problém môže nastať ak má banka X zmluvu s custodiánom X a banka Y zmluvu s custodiánom Y. Presun finančných nástrojov z banky X do banky Y by v takom prípade bol extrémne náročný administratívne a aj finančne tak pre banku aj pre klienta a vhodnejšie sa javí predaj v banke X a následný nákup v banke Y. 

Pri naviazaní výšky vstupnej investície na vývoj priemernej mzdy z praktického hľadiska prevažujú nevýhody na strane klienta, finančných inštitúcií a daňových orgánom pokiaľ ide o vykazovanie, evidenciu a kontrolu daňovej úľavy oproti tomu ak by išlo o okrúhlu a všeobecne známu sumu. 

 	
MPSVR SR 	Nad rámec predkladaného návrhu k zákonu č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch... 
Odporúčame v § 8 písm. c) vypustiť slová „doplnková dôchodková poisťovňa alebo“ 
a v § 81 písm. c) prvom bode slová „doplnkovej dôchodkovej poisťovne“ nahradiť slovami „doplnkovej dôchodkovej spoločnosti vrátane majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde24)“. 
Odôvodnenie: 
Doplnková dôchodková spoločnosť, ktorá podľa § 85 zákona č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov neprešla transformáciou, zanikla zo zákona, preto už v súčasnosti nemožno hovoriť o doplnkových dôchodkových poisťovniach. 
 	O 	N 	Nad rámec novely zákona. 	
MPSVR SR 	Všeobecne nad rámec predloženého návrhu 

Odporúčame v predkladanom návrhu zákona doplniť nový článok Y, ktorý znie: 

„Čl. Y 

Zákon č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov znení zákona č. 410/2004 Z. z., zákona č. 453/2004 Z. z., zákona č. 305/2005 Z. z., zákona 
č. zákona č. 592/2006 Z. z., zákona č. 554/2008 Z. z. a zákona č. 184/2014 Z. z. sa dopĺňa takto: 

V § 4 sa odsek 3 dopĺňa písmenom j), ktoré znie: 
„j) príjmy z prostriedkov sociálneho fondu oslobodené od dane z príjmov fyzických osôb podľa osobitného predpisu.16)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 16 znie: 
„16) § 5 ods. 7 písm. m) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení zákona 
č. ...../2015 Z. z.“.“. 

Odôvodnenie: 
V nadväznosti na navrhované znenie čl. I bodu 10 a na sociálny charakter navrhovaného, odporúčame túto skutočnosť zohľadniť aj v okruhu príjmov, na ktoré sa na účely určenia súm životného minima neprihliada, čo by malo pozitívny vplyv napr. aj na posudzovanie hmotnej núdze. 

 	O 	N 	Navrhovaný nový článok nesúvisí s predkladanou novelou zákona o dani z príjmov. Odporúčame upraviť v návrhoch zákonov predkladaných MPSVaR SR. 	
MPSVR SR 	Všeobecne nad rámec predloženého návrhu  
Odporúčame v predkladanom návrhu zákona doplniť nový článok Z, ktorý znie: 

„Čl. Z 

Zákon č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 551/2010 Z. z., zákona č. 180/2011 Z. z., zákona č. 468/2011 Z. z., zákona č. 136/2013 Z. z., zákona č. 219/2014 Z. z., zákona č. 263/2014 Z. z. a zákona č. 375/2014 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 

V § 18 ods. 3 písmená a) a b) znejú: 
„a) jednorazové štátne sociálne dávky a plnenia rovnakého druhu z členského štátu Európskeho hospodárskeho priestoru najviac vo výške jednorazových štátnych sociálnych dávok ustanovených osobitnými predpismi,20) 

b) prídavok na dieťa a príplatok k prídavku na dieťa a plnenie rovnakého druhu z členského štátu Európskeho hospodárskeho priestoru najviac vo výške prídavku na dieťa a príplatku k prídavku na dieťa ustanovených osobitným predpisom,21)“.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa úprava v zákone č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov tak, aby sa sociálne dávky a plnenia z členských štátov Európskeho hospodárskeho priestoru (skratka zavedená v zákone č. 447/2008 Z. z. pre členské štáty EÚ, EHP a Švajčiarsku konfederáciu) rovnakého druhu ako dávky poskytnuté podľa právnych predpisov Slovenskej republiky nepovažovali za príjem a to najviac vo výškach ustanovených týmito právnymi predpismi. 

 	O 	N 	Navrhovaný nový článok nesúvisí s predkladanou novelou zákona o dani z príjmov. Odporúčame upraviť v návrhoch zákonov predkladaných MPSVaR SR. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov, analýze sociálnych vplyvov  

V súlade s Aktualizovanou jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov je potrebné doplniť opis, kvalitatívne a kvantitatívne zhodnotenie v časti 4.1. identifikovaných návrhov opatrení a z nich vyplývajúcich pozitívnych sociálnych vplyvov. 
Odôvodnenie: 
Podľa Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov je potrebné analýzu sociálnych vplyvov vypracovať tak, aby obsahovala identifikáciu, opis, kvalitatívne 
a kvantitatívne zhodnotenie navrhovaných zmien a ich sledovaných (vybraných) vplyvov v porovnaní s existujúcim stavom (súčasnou právnou úpravou), pričom z predloženého textu analýzy sociálnych vplyvov vyššie uvedené nie je zrejmé. V prípade, že kvantifikáciu nie je možné vykonať, postačuje túto skutočnosť spolu s uvedením dôvodu uviesť v príslušnej časti analýzy sociálnych vplyvov; analýza sociálnych vplyvov tak bude obsahovať identifikáciu, opis, kvalitatívne zhodnotenie navrhovaných zmien a ich sledovaných (vybraných) vplyvov (bez ich kvantifikácie). 
 	O 	A 	Doložka vplyvov bola upravená. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov, analýze sociálnych vplyvov  

Odporúčame doplniť identifikáciu, opis, kvalitatívne a kvantitatívne zhodnotenie pozitívneho sociálneho vplyvu navrhovaného novelizačného bodu 10 v čl. I. 
Odôvodnenie: 
Podľa Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov je potrebné analýzu sociálnych vplyvov vypracovať tak, aby obsahovala identifikáciu, opis, kvalitatívne 
a kvantitatívne zhodnotenie navrhovaných zmien a ich sledovaných (vybraných) vplyvov v porovnaní s existujúcim stavom (súčasnou právnou úpravou). 

 	O 	N 	Oslobodenie príjmov z prostriedkov sociálneho fondu, na ktoré sa prihliada pri účeloch určenia súm životného minima by okrem výrazného sociálneho aspektu malo pozitívny vplyv na posudzovanie hmotnej núdze, zároveň by to však predstavovalo dodatočný výdavok verejných financií. V súčasnosti nie je možné posúdiť aký veľký by bol negatívny vplyv tohto opatrenia. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov, analýze sociálnych vplyvov 

Odporúčame doplniť identifikáciu, opis, kvalitatívne a kvantitatívne zhodnotenie pozitívneho sociálneho vplyvu navrhovaného novelizačného bodu 21 v čl. I. 
Odôvodnenie: 
Podľa Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov je potrebné analýzu sociálnych vplyvov vypracovať tak, aby obsahovala identifikáciu, opis, kvalitatívne 
a kvantitatívne zhodnotenie navrhovaných zmien a ich sledovaných (vybraných) vplyvov v porovnaní s existujúcim stavom (súčasnou právnou úpravou). 

 	O 	N 	Navrhovaná úprava nemá vplyv na sociálnu oblasť a nie je potrebné ani kvalitatívne ani kvantitatívne zhodnotiť navrhované zmeny a to z dôvodu, že ide len o úpravu pojmov v nadväznosti na ich zmenu v osobitných predpisoch. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov, analýze sociálnych vplyvov  

V prípade akceptovania našej pripomienky nad rámec predloženého návrhu zákona, ktorou navrhujeme doplnenie zákona č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého by sa rozšíril okruh príjmov, na ktoré sa na účely určenia súm životného minima neprihliada, a to o príspevok zamestnávateľa poskytovaný z prostriedkov sociálneho fondu zamestnancovi na sociálnu výpomoc z dôvodu živelných udalostí, hmotnej núdze alebo inej ťaživej sociálnej situácie zamestnanca do výšky 2000 eur za zdaňovacie obdobie len od jedného zamestnávateľa, odporúčame doplniť do analýzy sociálnych vplyvov nasledovné zhodnotenie sociálnych vplyvov tohto návrhu: „Nepovažovanie poskytnutej sociálnej výpomoci zamestnancovi z prostriedkov sociálneho fondu do výšky 2000 eur za zdaňovacie obdobie za príjem na účely určenia súm životného minima a posúdenia príjmovej situácie podľa zákona č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov môže mať pozitívny vplyv na príjmy niektorých domácností, ktorým bude takáto výpomoc poskytnutá a ktorým by týmto mohol vzniknúť nárok na niektoré úľavy alebo plnenia. Posúdenie príjmovej situácie podľa zákona č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa využíva pri stanovovaní hraníc príjmov napr. pre priznanie nároku na pomoc v hmotnej núdzi, náhradného výživného, sociálneho štipendia pre študentov vysokých a stredných škôl, bezplatnej právnej služby, úveru zo štátneho fondu rozvoja bývania a pod. Ovplyvnené môžu byť teda domácnosti odkázané na pomoc v hmotnej núdzi, rodiny, ktorým sa môže poskytnúť náhradné výživné, domácnosti s nízkym príjmom, ktorých členovia sú stredoškoláci alebo vysokoškoláci atď. Kvantifikáciu návrhu nie je možné vykonať z dôvodu nedostatku potrebných údajov.“. 
Odôvodnenie: 
Podľa Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov je potrebné analýzu sociálnych vplyvov vypracovať tak, aby obsahovala identifikáciu, opis, kvalitatívne 
a kvantitatívne zhodnotenie navrhovaných zmien a ich sledovaných (vybraných) vplyvov v porovnaní s existujúcim stavom (súčasnou právnou úpravou). 
 	O 	N 	doplnenie nového článku do návrhu zákona nebolo akceptované z dôvodu nenadväznosti na zmeny vykonávané v zákone o dani z príjmov. 	
MS SR 	k návrhu uznesenia 
V návrhu Uznesenia vlády Slovenskej republiky v bode A.1. navrhujeme doplniť čiarku pred slovami „ktorým sa mení“ z dôvodu dosiahnutia gramatickej správnosti. 	O 	A 	Návrh uznesenia bol upravený. 	
MS SR 	K dôvodovej správe: 
Z dôvodu nejasnosti a ťažkej orientácii v osobitnej časti dôvodovej správy ju navrhujeme prepracovať tak, aby bolo zrejmé odôvodnenie navrhovanej právnej úpravy ku každému jednému bodu návrhu zákona. 	O 	N 	V osobitnej časti dôvodovej správy sú spoločné odôvodnenia vypracované iba k tým bodom návrhu zákona, ktoré vzájomné súvisia a ich úprava vzájomne na seba nadväzuje. V dôvodovej správe je zároveň uvedený nielen bod, ale aj presná citácia paragrafu, ktorého sa uvedené odôvodnenie týka.  	
MS SR 	K článku I, k bodom 10 a 11 
Z dôvodu dosiahnutia súladu s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky, v časti týkajúcej sa systematického členenia návrhu zákona, navrhujeme v článku I zaradenie bodu 11 pred bod 10 návrhu zákona (V bode 11 sa navrhuje nové znenie poznámky pod čiarou č. 24, ktorá je už zavedená v ustanovení § 5 ods. 7 písm. l). V bode 10 sa navrhuje doplnenie písmena m) do § 5 ods. 7). 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MS SR 	K článku I, k bodu 12 
V článku I, v bode 12 návrhu zákona navrhujeme v uvádzacej vete k tomuto bodu nahradiť slová „Nadpis pod § 7 znie“ slovami „Nadpis § 7 znie“ z dôvodu dosiahnutia súladu s bodom 29 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MS SR 	K článku I, k bodu 16 
V článku I, v bode 16 návrhu zákona sa navrhuje znenie, podľa ktorého príjmy, ktoré plynú manželom z ich bezpodielového spoluvlastníctva, sa zahŕňajú do osobitného základu dane v rovnakom pomere u každého z nich, ak sa nedohodnú inak. V tejto súvislosti nie je z navrhovaného znenia ani z dôvodovej správy zrejmé, ako sa bude postupovať v prípade, ak si jeden z manželov nesplní svoju daňovú povinnosť a bude tvrdiť, že sa v s druhým manželom dohodol na inom pomere ako na rovnakom pomere pre každého z nich, keďže predmetná dohoda nemusí mať písomnú formu. Manželia zodpovedajú spoločne a nerozdielne, bude sa teda nezaplatená daň vymáhať od druhého manžela? A v akom pomere sa nezaplatená daň bude vymáhať? V uvedenom zmysle žiadame navrhovanú úpravu precizovať. 	O 	N 	Navrhované znenie nie je svojou vecnosťou nové. Ide len o upravené pôvodné znenie § 4 ods. 8 zákona a to z dôvodu odčlenenia príjmov podľa § 7 pod osobitný základ dane. Keďže § 7 už nebude súčasťou základu dane daňovníka/fyzickej osoby určeného podľa § 4, bolo potrebné ponechať možnosť delenia týchto príjmov manželom, ktorým plynú z majetku v BSM. Zákon upravuje, že takéto príjmy (aj príjmy podľa § 6 ods. 3 a § 8) sa delia v rovnakom pomere, ak sa nedohodnú inak. Túto dohodu musia vedieť preukázať, pričom zákon o dani z príjmov nehovorí akým spôsobom. 	
MS SR 	K článku I, k bodom 28 a 52 
V článku I v bode 28 návrhu zákona navrhujeme nahradiť slová „má na území Slovenskej republiky organizačnú zložku alebo tu má stálu prevádzkareň“ slovami „má na území Slovenskej republiky organizačnú zložku alebo stálu prevádzkareň“ alebo slovami „má na území Slovenskej republiky organizačnú zložku alebo má na území Slovenskej republiky stálu prevádzkareň“ z dôvodu dosiahnutia gramatickej a obsahovej správnosti. Rovnakú úpravu navrhujeme aj v článku I, v bode 52. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MS SR 	K článku I, k bodom 29 a 33 
V článku I, v bode 29 sa navrhuje prepočet 6 mesiacov počtom 183 dní. V článku I, v bode 33 sa zároveň navrhuje prepočet 12 mesiacov na 360 dní. Z dôvodu dosiahnutia jednotnosti textu návrhu zákona, navrhujeme uvedené prepočty zjednotiť. 	O 	N 	V bode 29 sa rieši lehota vzniku stálej prevádzkarne v prípade poskytovania služieb na území Slovenskej republiky. Lehota 183 dní sa bežne uplatňuje v medzinárodnej praxi a je v súlade s komentárom k článku 5 Modelovej daňovej zmluvy OECD o príjmoch a o majetku, podľa ktorej Slovenská republika vychádza pri rokovaniach o zmluvách o zamedzení dvojitého zdanenia. 
V bode 33 sa upravuje možnosť uplatnenia daňového výdavku pri odpise resp. postúpení pohľadávky nadobudnutej v rámci tzv. podnikových kombináciách (§ 17a až § 17c) a to v závislosti od doby uplynutej od nadobudnutia tejto pohľadávky v rámci podnikovej kombinácie. Keďže pri uplatnení daňového výdavku je nevyhnuté vychádzať zo skutočnosti, že pohľadávka nesmie byť premlčaná, súčasné znenie v určitých prípadoch neumožňovalo uplatniť si ako daňový výdavok odpis resp. postúpenie tejto pohľadávky práve z dôvodu, že v nadväznosti na uplynutie lehoty ustanovenej v mesiacoch bola pohľadávka už premlčaná. Ide predovšetkým o pohľadávky podľa Občianskeho zákonníka, kde je podľa § 101 premlčacia doba pohľadávky 3 roky, v prípade pohľadávok podľa Obchodného zákonníka je premlčacia doba 4 roky. Z uvedeného dôvodu nie je možné prepočítať lehotu uvedenú v mesiacoch na presný počet kalendárnych dní a vychádza sa z prepočtu na 360, 720 resp. 1 080 dní, aby mal daňovník priestor pre možnosť daňového odpisu resp. postúpenia pohľadávky. Ustanovenie sa tak zosúlaďuje s § 20 ods. 14 zákona o dani z príjmov, ktoré na rovnakom princípe umožňuje daňové výdavky vo forme opravných položiek k pohľadávkam. 
 	
MS SR 	K článku I, k bodu 51 
V článku I, v bode 51 návrhu zákona navrhujeme v uvádzacej vete k tomuto bodu nahradiť slová „V § 48 nadpise sa na konci pripájajú tieto slová: „a držiteľ““ slovami „Nadpis § 48 znie: „Zahraničný platiteľ dane a držiteľ““ z dôvodu dosiahnutia súladu s bodom 29 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MS SR 	K článku I, k bodu 55 
V článku I, v bode 55 návrhu zákona sa navrhuje nové znenie § 50a (Opatrenia proti zneužívaniu), podľa ktorého sú predmetom dane aj podiely na zisku pri právnom úkone alebo viacerých právnych úkonoch, ktoré so zreteľom na všetky súvisiace skutočnosti a okolnosti nie sú skutočné, keďže hlavným účelom alebo jedným z hlavných účelov ich uskutočnenia je získanie výhody pre daňovníka, ktorá je v rozpore s predmetom alebo účelom tohto zákona. Zároveň sa navrhuje znenie, podľa ktorého právny úkon môže pozostávať z viac častí. 

V tejto súvislosti si Vás dovoľujeme upozorniť, že právna teória skutočné a neskutočné právne úkony nepozná. Podstatnou náležitosťou právneho úkonu je vôľa na jeho vykonanie alebo motív, za účelom ktorým sa daný právny úkon vykonal. Samotná vôľa alebo motív môže byť skutočný, avšak právny úkon, ktorý sa fakticky vykonal neskutočný byť nemôže. 

V prípade, že by sa jednalo o simuláciu, teda predstieranie pri právnom úkone, jednalo by sa o rozpor medzi vôľou a jej prejavom. Simulovaný právny úkon môže mať vady vôle, keď nebol urobený slobodne a vážne, alebo vady prejavu vôle, vtedy, keď nebol urobený určite a zrozumiteľne. V simulovanom konaní, v ktorom absentuje vážnosť vôle, sa simulovaný právny úkon považuje podľa Občianskeho zákonníka za absolútne neplatný. 

Formulácia navrhovaného znenia § 50a nie je dostatočne zreteľná a jednoznačná. Z navrhnutého znenia nie je ani zrejmé, čo týmto ustanovením zákonodarca zamýšľa. 

V prípade, že cieľom navrhovaného ustanovenia § 50a je, aby predmetom dane boli aj podiely na zisku, ktoré sa získali na základe takzvaných zastretých právnych úkonoch, je potrebné do daného ustanovenia vhodným, normatívnym a legislatívnym spôsobom zapracovať súvis s ustanovením § 41a Občianskeho zákonníka. 

(ustanovenie § 41a Občianskeho zákonníka: 
„(1) Ak neplatný právny úkon má náležitosti iného právneho úkonu, ktorý je platný, možno sa naň odvolať, ak je z okolností zrejmé, že vyjadruje vôľu konajúcej osoby. 

(2) Ak právnym úkonom má byť zastretý iný právny úkon, platí tento iný úkon, ak to zodpovedá vôli účastníkov a ak sú splnené všetky jeho náležitosti. Neplatnosti takého právneho úkonu sa nemožno dovolávať voči účastníkovi, ktorý ho považoval za nezastretý.“) 

Na platnosť právneho úkonu, ktorý sa zastiera iným úkonom sa vyžaduje splnenie niekoľko podmienok: 
- zastieraný právny úkon zodpovedá vôli subjektov 
- spĺňa náležitosti požadované zákonom pre jeho platnosť. 
Pokiaľ by bol sám zastieraný právny úkon nedovolený, bol by neplatný (§ 39 Občianskeho zákonníka). 

Taktiež považujeme za duplicitné a nepotrebné priamo v návrhu zákona upravovať, že právny úkon môže pozostávať z viacerých častí. 

V záujme jednoznačného normatívneho ustálenia právnej úpravy, ako aj v záujme predchádzania interpretačných a aplikačných problémov, zásadne trváme na preformulovaní a úprave navrhovaného ustanovenia § 50a s ohľadom na teóriu právnych úkonov a platnú právnu úpravu danej otázky v Občianskom zákonníku. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené nasledovne: 
1) Predmetom dane sú podiely na zisku získané na základe opatrenia alebo viacerých opatrení, ktoré sa so zreteľom na všetky súvisiace skutočnosti a okolnosti nepovažujú na účely tohto zákona za skutočné, keďže hlavným účelom alebo jedným z hlavných účelov ich vykonania je získanie výhody pre daňovníka, ktorá je v rozpore s predmetom alebo účelom tohto zákona. Opatrenie podľa predchádzajúcej vety môže pozostávať z viacerých opatrení alebo ich častí. 
(2) Na účely tohto zákon sa opatrenie podľa odseku 1 nepovažuje za skutočné v rozsahu, v akom nie je uskutočnené na základe riadnych podnikateľských dôvodov odrážajúcich ekonomickú realitu. 
 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 2 
V čl. I bode 2 na konci odporúčame vypustiť slovo „je“ (zosúladenie s predvetím). 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I body 10. a 11. 
V čl. I odporúčame prehodiť poradie bodov 10. a 11. [odkaz 24 je umiestnený v § 5 ods. 7 písm. l)]. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 16 
V čl. I bode 16 v § 7 ods. 9 odporúčame slová „predchádzajúcich odsekov“ nahradiť taxatívnym výpočtom príslušných odsekov. 	O 	N 	Navrhovaná úprava nie je potrebná, nakoľko je zrejmé, v ktorých z predchádzajúcich odsekov sú uvedené výdavky, o ktoré je možné znížiť príjmy. Zároveň znenie uvedené v návrhu zákona vyhovuje aj do budúcnosti a to pre prípady, ak by sa doplnila možnosť odpočítavania výdavkov aj pre iné príjmy, nemuselo by sa otvárať aj toto ustanovenie. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 16 
V čl. I bode 16 v § 7 ods. 9 odporúčame zvážiť nahradenie slov „daň vyberanú zrážkou ako preddavok na daň“ slovami „tento preddavok“ (ako v § 43 ods. 7). 	O 	N 	Navrhovaná úprava nie je dostatočná. Príjmy uvedené v § 43 ods. 6 písm. a) až c) podliehajú dani vyberanou zrážkou a sú považované za preddavok len ak sa tak daňovník rozhodne. 
Obdobná úprava už existuje v § 4 ods. 6 zákona. 
 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 19 
V čl. I bode 19 v § 8 ods. 14 v predposlednej vete odporúčame slová „osobitných predpisov“ nahradiť slovami „osobitného predpisu“ (v poznámke pod čiarou k odkazu 37ag je uvedený iba jeden predpis). 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 28 
V čl. I bode 28 pred slovami „stálu prevádzkareň“ odporúčame vypustiť slová „tu má“ z dôvodu nadbytočnosti. Rovnakú úpravu odporúčame v bode 52. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 29 
V čl. I bode 29 v § 16 ods. 2 odporúčame zvážiť nahradenie slov „šesť mesiacov“ slovami „183 dní“ aj vo štvrtej vete. 	O 	N 	V týchto ustanoveniach sa riešia rôzne typy stálych prevádzkarní, ktorých vznik sa posudzuje odlišne. Piata veta v § 16 ods. 2 zákona rieši vznik tzv. službovej stálej prevádzkarne, pri ktorej sa skúmajú dni fyzickej prítomnosti na území SR, nakoľko sa nevyžaduje existencia trvalého miesta na našom území. Z tohto dôvodu je jednoznačnejšie, aby bola lehota vymedzená dňami a nie mesiacmi. Avšak, štvrtá veta v § 16 ods. 2 zákona pojednáva o lehote pre vznik tzv. stavebnej stálej prevádzkarne, pri ktorej existuje trvalé miesto výkonu činnosti a neskúmajú sa dni fyzického vykonávania stavebných činností na našom území. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 34 
V čl. I bode 34 odporúčame odkazy 128, 80d a 80e umiestniť nad pojmy, na ktoré odkazujú. Rovnakú úpravu odporúčame v bode 57 (odkaz 1 v § 52zg ods. 2). 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 34 
V čl. I bode 34 v § 18 ods. 4 v prvej vete odporúčame slová „sa by sa mala“ upraviť tak, aby bol text štylisticky správny. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 34 
V čl. I bode 34 v § 18 ods. 4 v tretej vete od konca za slovami „určenej výške“ odporúčame vypustiť slová „podľa osobitného predpisu“ z dôvodu nadbytočnosti, resp. duplicity (nadväzuje na predchádzajúce 2 vety). 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 37 
V čl. I bode 37 upozorňujeme, že slová „obstarávacia cena“ sú v § 19 ods. 2 písm. f) použité trikrát (aj v pojme „obstarávacia cena akcií“) – odporúčame zvážiť primeranú úpravu textu. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 41 
V čl. I bode 41 pred slovami „pobočku zahraničnej zaisťovne“ odporúčame slovo „a“ nahradiť slovom „alebo“, resp. odporúčame zvážiť preformulovanie § 20 ods. 8 písm. b) tak, aby poisťovne a zaisťovne neboli vymenované duplicitne. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 41 
V čl. I bode 41 v poznámke pod čiarou k odkazu 97a pred číslom zákona odporúčame vložiť skratku „č.“. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 42 
V čl. I bode 42 v poznámke pod čiarou k odkazu 103b odporúčame vypustiť slová „v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony“. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 44 
V čl. I bode 44 za slovom „darovaním“ odporúčame vložiť bodkočiarku. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 55 
V čl. I bode 55 odporúčame slová „hlavným účelom alebo jedným z hlavných účelov“ nahradiť slovom „účelom“. 	O 	N 	Uvedené znenie vychádza zo znenia smernice Rady 2011/96/EÚ o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch. Za účelom správnej transpozície do vnútroštátnej legislatívy SR je potrebné zachovať toto znenie, ktoré je v súlade s judikatúrou ESD. 	
MDVaRR SR 	K čl. II bod 1 
V čl. II bode 1 v § 7 ods. 11 odporúčame nad pojem „osobitných predpisov“ vložiť odkaz a do poznámky pod čiarou k tomuto odkazu uviesť príslušné právne predpisy. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K čl. III bod 2 
V čl. III bode 2 odporúčame zvážiť vypustenie slova „obdobnom“ pred slovami „zahraničnom regulovanom trhu“. 	O 	N 	Je potrebné vyjadriť princíp ekvivalencie teda že ide o trh spĺňajúci aspoň štandardy regulovaných SR a teda aj smernice MiFID. 	
MDVaRR SR 	K čl. IV bod 1 
V čl. IV bode 1 odporúčame slová „uvedená v“ nahradiť slovom „podľa“ (ročné sadzby dane sú uvedené v prílohe č. 1, nie v odseku 1). 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MŠVVaŠ SR 	úvodnej vete 
V úvodnej vete je potrebné v označení poslednej novely bodky nahradiť číslovkou "79". 
Odôvodnenie: Aktualizácia poslednej novely zákona publikovanej 21.04.2015 v Zbierke zákonov. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 3 
Zavedenie legislatívnej skratky v navrhovanom znení považujeme za nezmyselné, nakoľko skracované slovné spojenie má šesť slov a legislatívna skratka má päť slov, vypúšťa sa jedno slovo "medzinárodnú". 	O 	N 	Legislatívna skratka je nevyhnutná z dôvodu úpravy príslušných ustanovení v § 45 a § 48. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 5 
Odporúčame navrhované slová vložiť do § 5 ako samostatné písmeno a prepracovať navrhované započítavanie darov vo všeobecnej zákonnej formulácii, ktorá by sa vzťahovala na všetky daňové subjekty ako príjemcov darov v súvislosti s vykonávaním závislej činnosti. Prepracované znenie v zmysle odôvodnenia je následne potrebné zohľadniť v celom návrhu zákona. 
Odôvodnenie: Navrhované doplnenie znenia § 3 ods. 2 písm. a) je diskriminačné vo vzťahu k poskytovateľom zdravotnej starostlivosti ako príjemcom darov a držiteľom ako darcom. Podľa právne teórie sa má zákonná norma uplatňovať na všetky právne vzťahy rovnakého právneho základu, ktorým je v tomto prípade poskytnutie daru v súvislosti s vykonávaním závislej činnosti, bez ohľadu na subjekty právneho vzťahu. Postavenie poskytovateľa zdravotnej starostlivosti alebo postavenie držiteľa nezakladá odôvodnené podmienky selektívnej právnej úpravy a je v rozpore s ústavným princípom právneho štátu. V dôvodovej správe nie je dostatočne odôvodnené predkladateľom, prečo dary medzi uvedenými subjektmi si vyžadujú osobitné postavenie v oblasti príjmov, ktoré sú predmetom dane. 	O 	N 	Navrhovaná úprava je len spresnením doterajšej existujúcej právnej úpravy. Zákonom č. 362/2011 Z. z. sa s účinnosťou od 1. 12. 2011 posdudzujú dary poskytované držiteľom poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti v rámci nepeňažných plnení upravených v § 8 ods. 1 písm. a) a v § 17 ods. 31. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 10 
Odporúčame vypustiť slovo "len" ako nadbytočné. 	O 	N 	Uvedená úprava zjednoznačňuje, že suma 2 000 eur prijatá napr. ako sociálna výpomoc je oslobodená len od jedného zamestnávateľa, nie od viacerých. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 12  
V uvádzacej vete je potrebné vypustiť slovo "pod" v súlade s bodom 29 prílohy č. 5k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 16 
V odseku 9 je potrebné slovo "zahrnuje" nahradiť slovom "zahrňuje". 
Odôvodnenie: Jazyková úprava. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 2 
Je potrebné vypustiť slovo "je". 
Odôvodnenie: Jazyková oprava v nadväznosti na znenie uvádzacej vety.  	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 28 
Odporúčame vypustiť slová "tu má" ako nadbytočné. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 30 
Odporúčame zosúladiť v zmysle pripomienky k bodu 3. 	O 	N 	Legislatívna skratka vystihuje zaužívaný pojem na označovanie zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 34 
Navrhovaný odsek 4 je potrebné rozdeliť do viacerých odsekov. V prvej vete je potrebné vypustiť duplicitné slovo "sa" za slovom "ktorého". 
Odôvodnenie: Ustanovenie je príliš dlhé a neprehľadné, spája právne úpravy, ktoré by mali byť formulované samostatne ako napr. samotné podanie žiadosti, prílohy k žiadosti, lehoty, nesplnenie podmienok, formy skončenia konania o žiadosti. 	O 	ČA 	Rozčlenenie § 18 ods. 4 na odseky a následné prečíslovanie ods. 5, 6, 7 a 8 Ministerstvo financií SR zváži pri komplexnej novele § 18. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 51 
Odporúčame bod 51 vypustiť v súvislosti s pripomienkou k bodu 52. 	O 	N 	Neakceptované v nadväznosti na vyhodnotenie pripomienky k bodu 52. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 52 
Odporúčame formuláciu zahraničného držiteľa upraviť v samostatnom paragrafe s nadpisom Zahraničný držiteľ. 
Odôvodnenie: Navrhovanú úpravu nie je vhodné včleniť do ustanovenia o platiteľovi dane.  	O 	N 	Úprava je postačujúca. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 53 
Je potrebné vypustiť slová "táto osoba" ako nadbytočné. 	O 	N 	Vypustením slov „táto osoba“ by z ustanovenia § 48 ods. (2) jednoznačne nevyplývalo, kto je platiteľom dane. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 41 
V poznámke pod čiarou k odkazu 97a je potrebné doplniť skratku "č.". 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I bodu 55 
Právna definícia skutočných právnych úkonov je nenormatívna, postavená na vágnych pojmoch "riadny podnikateľský dôvod" a "odrážajúci ekonomickú realitu". Ustanovenie je potrebné preformulovať spôsobom zaručujúcim jednoznačný výklad a právnu istotu daňových subjektov. 	O 	N 	Uvedené znenie vychádza zo znenia smernice Rady 2011/96/EÚ o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch. 
Toto ustanovenie predstavuje spoločné minimálne pravidlo proti zneužívaniu, na ktorom sa zhodli členské štátu EÚ. Účelom tohto ustanovenia je predchádzať zneužívaniu smernice 2011/96/EÚ. V prípade, ak by SR neimplementovala tento minimálny štandard v znení uvedenom v smernici, mohlo by to viesť k medzere v navrhnutom systéme boja proti daňovým podvodom a únikom v EÚ. SR by sa tak mohla začať využívať na vytváranie rôznych umelých konštrukcií za účelom získania daňových výhod. 
 	
MŠVVaŠ SR 	čl. II bod 1 
Odporúčame doplniť odkaz na osobitné predpisy , ktoré obsahujú právnu úpravu poskytovania investičných služieb riadenia portfólia a 
vykonávania pokynov klienta na jeho účet. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. III 
V úvodnej vete je potrebné vypustiť slová "sa mení". 
Odôvodnenie: Navrhované novelizačné body sú len doplnením zákona, nenavrhujú jeho zmenu. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MŠVVaŠ SR 	čl. IV bod 1 
Odporúčame uviesť priamy odkaz na prílohu č. 1, ktorá upravuje ročné sadzby dane. 
Odôvodnenie: Je nezmyselné odkazovať na odsek 1, ktorý sám odkazuje na prílohu č. 1. 	O 	N 	Navrhované znenie dostatočne vystihuje akým spôsobom daňovník priradí ročné sadzbe dane pre vozidlo. 	
MK SR 	K čl. I  
V úvodnej vete odporúčame slová ,,zákona č. .../2015 Z. z." nahradiť slovami ,,zákona č. 79/2015 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Zákon č. 595/2003 Z. z. bol novelizovaný aj zákonom č. 79/2015 Z. z.". 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MK SR 	K bodom 11 a 46 
Upozorňujeme, že znenie týchto bodov nie je v súlade s bodom 37 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: 
Legislatívne pravidlá vlády Slovenskej republiky. 	O 	N 	
Legislatívne pravidlá vlády SR novelizácia poznámok pod čiarou apriori nevylučujú, nakoľko stanovujú že poznámku pod čiarou "spravidla nemožno" novelizovať v samostatnom novelizačnom bode. Novelizácia poznámok pod čiarou sa vyžaduje z dôvodu spresnenia aplikácie ustanovení zákona o dani z príjmov v nadväznosti na osobitné predpisy. 
 	
MK SR 	K čl. I bod 32 
Na konci textu poznámky pod čiarou k odkazu 80ac odporúčame pripojiť tieto slová: ,,v znení zákona č. 198/2007 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Zákonom č. 198/2007 Z. z. nebolo novelizované ustanovenie § 25 ods. 1 písm. d) prvý bod zákona o účtovníctve.  	
MK SR 	K čl. II úvodná veta 
Odporúčame uviesť skrátenú citáciu zákona, ktorý bol prijatý v roku 2015 a novelizoval zákon č. 566/2001 Z. z. V opačnom prípade odporúčame vypustiť slová ,,a zákona č. .../2015 Z. z. a primerane upraviť úvodnú vetu. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MK SR 	K čl. II bod 1 
Pred slovo ,,dopĺňa" odporúčame vložiť slovo ,,sa". 

Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MK SR 	K čl. II bod 2 
V navrhovanom texte poznámky pod čiarou k odkazu 58i odporúčame slová ,,neskorších predpisov" nahradiť slovami ,,zákona č. .../2015 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MK SR 	K čl. III 
V úvodnej vete odporúčame slová ,,zákona č. .../2015 Z. z." nahradiť slovami ,,zákona č. 77/2015 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MK SR 	K čl. III bod 1 
V navrhovanom texte poznámky pod čiarou k odkazu 23a odporúčame slová ,,neskorších predpisov" nahradiť slovami ,,zákona č. 336/2005 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MK SR 	K čl. IV bod 6 
Na konci odporúčame pripojiť tieto slová: ,,a slovo ,,Ak" sa nahrádza slovom ,,ak"". 

Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MK SR 	K čl. I 
Žiadam doplniť nové novelizačné body týkajúce sa § 6: 
1. V § 6 ods. 2 písmeno a) znie: 
„a) z vytvorenia diela, z podania umeleckého výkonu a z vytvorenia alebo zhotovenia iného predmetu duševného vlastníctva, pri ktorých daňovník uplatnil postup podľa § 43 ods. 14,“. 

2. V § 6 ods. 2 sa za písmeno a) vkladá nové písmeno b), ktoré znie: 
„b) z použitia diela, z použitia umeleckého výkonu a z použitia iného predmetu duševného vlastníctva alebo z postúpenia práv k predmetu duševného vlastníctva, pri ktorých daňovník uplatnil postup podľa § 43 ods. 14,“. 

Doterajšie písmená b), c) a d) sa označujú ako písmená c), d) a e). 

3. V § 6 sa vypúšťa odsek 4. 

Doterajšie odseky 5 až 15 sa označujú ako odseky 4 až 14. 

Odôvodnenie: 
Problematiku je potrebné sprehľadniť (najmä vo vzťahu k tzv. aktívnym a pasívnym príjmom) a zosúladiť terminológiu s oblasťou práva duševného vlastníctva. Nie je dôvodné osobitne pomenúvať príspevky do novín, časopisov, rozhlasu a televízie, pretože sú dielami ako každé iné diela podľa autorského zákona. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MK SR 	K čl. I 
Žiadame doplniť nové novelizačné body týkajúce sa § 43: 
1. V § 43 ods. 3 písmeno h) znie: 
„h) príjmy podľa § 6 ods. 2 písm. a) a b), ak daňovník neuplatní postup podľa odseku 14,“. 

2. V § 43 odsek 14 znie: 
„(14) Z príjmov podľa § 6 ods. 2 písm. a) a b), z ktorých sa daň vyberá zrážkou podľa odseku 3 písm. h), sa táto daň nevyberie, len ak sa o tom vopred písomne dohodne platiteľ dane s daňovníkom. Takúto dohodu je povinný platiteľ dane oznámiť správcovi dane najneskôr do pätnásteho dňa po uplynutí kalendárneho roka, v ktorom bola uzavretá.“. 
Odôvodnenie: 
Daň vyberaná zrážkou, by sa mala vzťahovať na prípady tzv. aktívnych príjmov aj pasívnych príjmov a vo vzťahu ku všetkým predmetom duševného vlastníctva jednotne, pričom dohoda podľa odseku 14, by sa taktiež vzťahovala na oba prípady. 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SLK 	Čl. I body 4., 5., 17., 28. a 48. 
V čl. I návrhu navrhujeme vypustiť body 4, 5, 17, 28 a 48. 

Odôvodnenie: 
Vyššie uvedené navrhujeme z dôvodu, že máme za to, že príslušná právna úprava nie je v súlade s čl. 1 ods. 1, ako aj v spojení s čl. 12. ods. 1 a ods. 2, čl. 35 ods. 1, čl. 40 a čl. 55 ods. 1 a 2 Ústavy SR. 
Zákonodarca akýkoľvek peňažný alebo nepeňažný príjem poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, jeho zamestnanca alebo zdravotného pracovníka (ďalej len „poskytovateľ“) prijatý od držiteľa registrácie lieku, držiteľa povolenia na veľkodistribúciu liekov, držiteľa povolenia na výrobu liekov, farmaceutickej spoločnosti, výrobcu zdravotníckej pomôcky, výrobcu dietetickej potraviny alebo prostredníctvom tretej osoby (ďalej len „držiteľ“) zaťažil zrážkovou daňou a to bez ohľadu na charakter vzťahu medzi poskytovateľom a držiteľom (občianskoprávny, obchodnoprávny, pracovnoprávny) a bez ohľadu na titul plnenia. Zákonodarca tak zdanil príjmy na základe povahy subjektov, ktoré sú stranami plnenia. Zavedenie zrážkovej dane zo všetkých peňažných a nepeňažných príjmov poskytovateľov prijatých od držiteľov bez možnosti uplatnenia nákladov súvisiacich s takýmto plnením ako daňových výdavkov bude mať za následok: 

? 1. Porušenie ústavného práva na ochranu zdravia obyvateľov SR 
v dôsledku zníženia dostupnosti aktivít sústavného vzdelávania pre zdravotníckych pracovníkov. Prijatá úprava zákona č. 595/2003 Z. z. pôsobí protichodne. Na jednej strane štát v zákone č. 578/2004 Z. z. vyjadruje záujem na potrebe sústavného vzdelávania zdravotníckych pracovníkov, aby tak zabezpečoval zdravotnú starostlivosť v súlade s najnovšími poznatkami vedy uložením explicitnej povinnosti sústavne sa vzdelávať, na strane druhej zákonnou reguláciou sťažuje podmienky praktickej realizácie sústavného vzdelávania zdravotníckych pracovníkov tým, že finančným sankcionovaním demotivuje držiteľom podporovať sústavné vzdelávanie a poskytovateľov zúčastňovať sa aktivít sústavného vzdelávania. 

? 2. Znevýhodnenie poskytovateľov v porovnaní s inými podnikateľskými subjektmi a zásah do práva podnikať. 
Nemožno legitimizovať také legislatívne opatrenie alebo iný obmedzujúci zásah, ktoré úspech určitej skupiny podnikateľov alebo osôb uskutočňujúcich inú zárobkovú činnosť v zákonom vytvorenom konkurenčnom (trhovom) prostredí bez ústavne akceptovateľného dôvodu (cieľa) neodôvodnene sťažuje alebo dokonca priamo vylučuje v prospech úspechu inej skupiny podnikateľov alebo skupiny ďalších subjektov uskutočňujúcich inú zárobkovú činnosť (Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. PL. ÚS ÚS 13/09). 
Podľa § 43 ods. 4 zákona č. 595/2003 Z. z. základom dane pre daň vyberanú zrážkou pri peňažných príjmoch uvedených v § 43 ods. 3 písm. o) zákona č. 595/2003 Z. z. je iba príjem neznížený o výdavky. 
Praktický príklad dopadu platného zákona č. 595/2003 Z. z. na inú podnikateľskú činnosť poskytovateľov: 
Obchodná spoločnosť prevádzkuje zdravotnícke zariadenie a teda je poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. Okrem toho predmetná obchodná spoločnosť podniká v oblasti upratovacích služieb. Upratovacie služby poskytuje držiteľovi. Nakoľko všetky peňažné príjmy poskytovateľa od držiteľa podliehajú zrážkovej dani a zároveň vo vzťahu k týmto príjmom nie je možné uplatniť daňové výdavky, príjem obchodnej spoločnosti od držiteľa za poskytnutie upratovacích služieb bude ihneď zdanení zrážkovou daňou a obchodná spoločnosť si nebude môcť uplatniť mzdové výdavky na zamestnancov, prostredníctvom, ktorých službu poskytuje, ako daňové výdavky. V dôsledku toho náklady spoločnosti na poskytovanie týchto služieb budú v porovnaní s konkurenciou väčšie, čím sa spoločnosť stáva na trhu nekonkurencie schopnou a je vylúčená z inej podnikateľskej činnosti. 

3. Diskrimináciu zdravotníckych pracovníkov 
V ústavnom poriadku Slovenskej republiky sa uznáva ako všeobecne akceptovaný prístup k zabezpečeniu rovnosti v právach len také vychýlenie z univerzálneho chápania rovnosti (zákazu diskriminácie), ktoré má výslovný ústavný základ reagujúci na prirodzené nerovnosti medzi ľuďmi (napríklad čl. 38 Ústavy Slovenskej republiky) (Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. PL. ÚS 8/04). 
Príslušné právne normy na základe „iného postavenia“ bez dôvodu, ktorý by odstraňoval prirodzenú nerovnosť medzi zdravotníckymi pracovníkmi a nezdravotníckymi pracovníkmi, znevýhodňuje a diskriminuje zdravotníckych pracovníkov. Opätovne uvedieme praktický príklad. Lekár na základe zmluvy podľa autorského zákona za odbornú prednášku na aktivite sústavného vzdelávania sponzorované držiteľom má dostať dohodnutú odmenu 1.000 EUR. Držiteľ mu zrazí 19 % daň (190 EUR ). Lekár dostane na účet v čistom 810 EUR; pričom nemá možnosť zníženia základu dane - nemôže si uplatniť súvisiace výdavky napr. cestovné). Prednášajúci nezdravotnícky pracovník na tej istej aktivite sústavného vzdelávania má za prednášku dohodnutú rovnakú odmenu 1.000 EUR. Jeho príjem však nepodlieha zrážkovej dani, a preto mu poskytovateľ na účet vyplatí 1.000 EUR. Túto položku si musí zahrnúť do daňového priznania, pričom mu však zákon č. 595/2003 Z. z. poskytuje možnosti na zníženie základu dane (uplatnenie 40 % paušálnych výdavkov alebo uplatnenie skutočných výdavkov. Jeho daň tak bude maximálne 114 eur, môže byť aj nulová. 

 	Z 	N 	Ide o špecifickú úpravu zdaňovania peňažných a nepeňažných benefitov a iných plnení poskytovanpýách držiteľmi (napr. farmaceutickými spoločnosťami). Navrhované úpravy nadväzujú na opatrenia prijímané ostatnými členskými štátmi EÚ voči farmaceutickým spoločnostiam už od roku 2011.  	
SLK 	K celému návrhu zákona 
V zákone č. 595/2003 Z. z. navrhujeme vypustiť: § 8 ods. 1 písm. l), § 8 ods. 3 písm. c), § 8 ods. 13, § 9 ods. 2 písm. y), § 17 ods. 31, § 21 ods. 2 písm. l), § 43 ods. 3 písm. o) a § 43 ods. 17 a ods. 18. 

Odôvodnenie: 
Vyššie uvedené navrhujeme z dôvodu, že máme za to, že príslušná právna úprava nie je v súlade s čl. 1 ods. 1, ako aj v spojení s čl. 12. ods. 1 a ods. 2, čl. 35 ods. 1, čl. 40 a čl. 55 ods. 1 a 2 Ústavy SR. 
Zákonodarca akýkoľvek peňažný alebo nepeňažný príjem poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, jeho zamestnanca alebo zdravotného pracovníka (ďalej len „poskytovateľ“) prijatý od držiteľa registrácie lieku, držiteľa povolenia na veľkodistribúciu liekov, držiteľa povolenia na výrobu liekov, farmaceutickej spoločnosti, výrobcu zdravotníckej pomôcky, výrobcu dietetickej potraviny alebo prostredníctvom tretej osoby (ďalej len „držiteľ“) zaťažil zrážkovou daňou a to bez ohľadu na charakter vzťahu medzi poskytovateľom a držiteľom (občianskoprávny, obchodnoprávny, pracovnoprávny) a bez ohľadu na titul plnenia. Zákonodarca tak zdanil príjmy na základe povahy subjektov, ktoré sú stranami plnenia. Zavedenie zrážkovej dane zo všetkých peňažných a nepeňažných príjmov poskytovateľov prijatých od držiteľov bez možnosti uplatnenia nákladov súvisiacich s takýmto plnením ako daňových výdavkov bude mať za následok: 

? 1. Porušenie ústavného práva na ochranu zdravia obyvateľov SR 
v dôsledku zníženia dostupnosti aktivít sústavného vzdelávania pre zdravotníckych pracovníkov. Prijatá úprava zákona č. 595/2003 Z. z. pôsobí protichodne. Na jednej strane štát v zákone č. 578/2004 Z. z. vyjadruje záujem na potrebe sústavného vzdelávania zdravotníckych pracovníkov, aby tak zabezpečoval zdravotnú starostlivosť v súlade s najnovšími poznatkami vedy uložením explicitnej povinnosti sústavne sa vzdelávať, na strane druhej zákonnou reguláciou sťažuje podmienky praktickej realizácie sústavného vzdelávania zdravotníckych pracovníkov tým, že finančným sankcionovaním demotivuje držiteľom podporovať sústavné vzdelávanie a poskytovateľov zúčastňovať sa aktivít sústavného vzdelávania. 

? 2. Znevýhodnenie poskytovateľov v porovnaní s inými podnikateľskými subjektmi a zásah do práva podnikať. 
Nemožno legitimizovať také legislatívne opatrenie alebo iný obmedzujúci zásah, ktoré úspech určitej skupiny podnikateľov alebo osôb uskutočňujúcich inú zárobkovú činnosť v zákonom vytvorenom konkurenčnom (trhovom) prostredí bez ústavne akceptovateľného dôvodu (cieľa) neodôvodnene sťažuje alebo dokonca priamo vylučuje v prospech úspechu inej skupiny podnikateľov alebo skupiny ďalších subjektov uskutočňujúcich inú zárobkovú činnosť (Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. PL. ÚS ÚS 13/09). 
Podľa § 43 ods. 4 zákona č. 595/2003 Z. z. základom dane pre daň vyberanú zrážkou pri peňažných príjmoch uvedených v § 43 ods. 3 písm. o) zákona č. 595/2003 Z. z. je iba príjem neznížený o výdavky. 
Praktický príklad dopadu platného zákona č. 595/2003 Z. z. na inú podnikateľskú činnosť poskytovateľov: 
Obchodná spoločnosť prevádzkuje zdravotnícke zariadenie a teda je poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. Okrem toho predmetná obchodná spoločnosť podniká v oblasti upratovacích služieb. Upratovacie služby poskytuje držiteľovi. Nakoľko všetky peňažné príjmy poskytovateľa od držiteľa podliehajú zrážkovej dani a zároveň vo vzťahu k týmto príjmom nie je možné uplatniť daňové výdavky, príjem obchodnej spoločnosti od držiteľa za poskytnutie upratovacích služieb bude ihneď zdanení zrážkovou daňou a obchodná spoločnosť si nebude môcť uplatniť mzdové výdavky na zamestnancov, prostredníctvom, ktorých službu poskytuje, ako daňové výdavky. V dôsledku toho náklady spoločnosti na poskytovanie týchto služieb budú v porovnaní s konkurenciou väčšie, čím sa spoločnosť stáva na trhu nekonkurencie schopnou a je vylúčená z inej podnikateľskej činnosti. 

3. Diskrimináciu zdravotníckych pracovníkov 
V ústavnom poriadku Slovenskej republiky sa uznáva ako všeobecne akceptovaný prístup k zabezpečeniu rovnosti v právach len také vychýlenie z univerzálneho chápania rovnosti (zákazu diskriminácie), ktoré má výslovný ústavný základ reagujúci na prirodzené nerovnosti medzi ľuďmi (napríklad čl. 38 Ústavy Slovenskej republiky) (Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. PL. ÚS 8/04). 

Príslušné právne normy na základe „iného postavenia“ bez dôvodu, ktorý by odstraňoval prirodzenú nerovnosť medzi zdravotníckymi pracovníkmi a nezdravotníckymi pracovníkmi, znevýhodňuje a diskriminuje zdravotníckych pracovníkov. Opätovne uvedieme praktický príklad. Lekár na základe zmluvy podľa autorského zákona za odbornú prednášku na aktivite sústavného vzdelávania sponzorované držiteľom má dostať dohodnutú odmenu 1.000 EUR. Držiteľ mu zrazí 19 % daň (190 EUR ). Lekár dostane na účet v čistom 810 EUR; pričom nemá možnosť zníženia základu dane - nemôže si uplatniť súvisiace výdavky napr. cestovné). Prednášajúci nezdravotnícky pracovník na tej istej aktivite sústavného vzdelávania má za prednášku dohodnutú rovnakú odmenu 1.000 EUR. Jeho príjem však nepodlieha zrážkovej dani, a preto mu poskytovateľ na účet vyplatí 1.000 EUR. Túto položku si musí zahrnúť do daňového priznania, pričom mu však zákon č. 595/2003 Z. z. poskytuje možnosti na zníženie základu dane (uplatnenie 40 % paušálnych výdavkov alebo uplatnenie skutočných výdavkov. Jeho daň tak bude maximálne 114 eur, môže byť aj nulová. 

Slovenská lekárska komora sa obrátila aj na generálneho prokurátora Slovenskej republiky so žiadosťou o vyslovenie nesúladu citovaných ustanovení zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov s Ústavou Slovenskej republiky a súčasne, aby Ústavný súd Slovenskej republiky rozhodol o pozastavení ich účinnosti. 	Z 	N 	Ide o špecifickú úpravu zdaňovania peňažných a nepeňažných benefitov a iných plnení poskytovanpýách držiteľmi (napr. farmaceutickými spoločnosťami). Navrhované úpravy nadväzujú na opatrenia prijímané ostatnými členskými štátmi EÚ voči farmaceutickým spoločnostiam už od roku 2011.  	
UNION 	§ 19 ods. 3, § 20 ods. 14 a k bodu 57 – k § 52zg 
V § 19 ods. 3 písm. h) sa za slová „ nesplatená časť“ vkladajú slová „vrátane úrokov z omeškania, poplatkov z omeškania a iných platieb, ktoré zvyšujú pohľadávku z dôvodu oneskorenej úhrady (ďalej len „príslušenstvo“), ak je toto príslušenstvo zahrnuté do základu dane“ 
Pripomienka: 

V § 20 ods. 14 navrhujeme na konci odseku doplniť slová: 
Ak príslušenstvom pohľadávky sú úroky z omeškania, poplatky z omeškania, náklady spojené s uplatnením pohľadávky alebo paušálne náhrady nákladov spojených s uplatnením pohľadávok /78a/, tvorba opravnej položky k príslušenstvu sa zahrnie do výdavkov do výšky 100 % hodnoty tohto príslušenstva zaúčtovaného v súlade s účtovnými predpismi, /1/ maximálne však do výšky, v ktorej bolo toto príslušenstvo zahrnuté do zdaniteľných príjmov. 

V bode 57 navrhujeme v § 52zg ods. 1 slová „ a § 17c ods. 4 písm. a) a b)“ nahradiť slovami „§,17c ods. 4 písm. a) a b), § 19 ods. 3 písm. h) a § 20 ods. 14“. 

Zdôvodnenie pripomienky: 

Novelou ZDP účinnou od 1.1.2015 boli upravené ustanovenia upravujúce uplatnenie výnosov/nákladov z úrokov z omeškania, poplatkov z omeškania a paušálnych náhrad nákladov spojených s uplatnením pohľadávok v základe dane. Tým sa od r.2015 prakticky vytratila dovtedajšia daňová neutralita účtovania týchto prípadov príslušenstva a aj nákladov z odpisu pohľadávok z príslušenstva. Podnikateľ /veriteľ neprijaté výnosy z príslušenstva nezdaňoval dovtedy, pokiaľ dlžník nezaplatil. Obdobne dlžník nemohol uplatniť v základe dane také náklady z príslušenstva, ktoré nezaplatil. V prípade, že veriteľ pohľadávky z príslušenstva odpísal, nemohol ich uplatniť do daňových výdavkov a teda nebol prakticky poškodený ani pri odpise príslušenstva (nedaňový výnos, nedaňový náklad). 

Povinnosť účtovania pohľadávok z príslušenstva do výnosov a ich oceňovanie vyplýva pre daňovníka zo Zákona o účtovníctve a platných účtovných zásad. V praxi potom nastáva účtovanie o úrokoch z omeškania na základe rozhodnutia súdu napr.: 
„odporca je povinný zaplatiť aj úrok z omeškania z dlžnej sumy XXX € od dňa DD.MM.RRRR až do dňa zaplatenia". Výška istiny sa nemení, ale príslušenstvo postupne narastá a daňovník je povinný o ňom účtovať a oceňovať. ZDP v § 20 ods. 14 ale neumožňuje tvorbu opravnej položky k príslušenstvu pohľadávky, bez ohľadu na to, že toto príslušenstvo predstavovalo zdaniteľný príjem a zavádza tak „daňovú nespravodlivosť“. 
Iba v prípade pohľadávok prihlásených do konkurzného alebo reštrukturalizačného konania je výška úroku z omeškania konečná (podaním prihlášky sa počítanie úrokov z omeškania zastaví). ZDP umožňuje tvorbu opravnej položky k týmto pohľadávkam z príslušenstva a následne aj odpis takejto pohľadávky. 

V prípade, že pohľadávka bola zahrnutá do zdaniteľných príjmov, nevidíme žiaden dôvod na to, aby bola daňová uznateľnosť tvorby opravnej položky k nej podmieňovaná spôsobom jej uplatnenia. Rozhodujúce pre možnosť tvorby daňovej opravnej položky - „daňové ocenenie“ pohľadávky je jednoznačne kritérium rizikovosti pohľadávky, nie spôsob jej vymáhania. 

Vyššie uvedené obdobne platí aj pre následný odpis pohľadávky z príslušenstva. Súčasný platný právny stav neumožňuje odpis pohľadávky z príslušenstva v prípade, ak k takému postupu sa veriteľ rozhodne uplatnením ustanovenia § 19 ods. 2 písm. r) – v zásade dobrovoľný odpis pohľadávky, napriek tomu, že pohľadávka z príslušenstva je zahrnutá do zdaniteľných príjmov/základu dane rovnako ako istina. 

V prípade, že ide o odpis rovnakej pohľadávky podľa § 19 ods. 2 písm. h) (konkurz, exekúcia...), je odpis takejto pohľadávky daňovo uznaný. 

Nevidíme žiaden racionálny dôvod pre zavedenie takejto „daňovej nespravodlivosti“, aby možnosť uplatnenia nákladov z odpisu rizikových pohľadávok do daňových výdavkov bola podmienená spôsobom jej vymáhania. Znamená to, že ZDP nepriamo núti daňovníka, aby vstupoval do exekučných konaní a vynakladal ďalšie náklady, ak bol o úroku z omeškania povinný účtovať. Štát akoby nútil daňovníka pri vymáhaní pohľadávky vynakladať ešte ďalšie náklady, ak chce dosiahnuť daňovú spravodlivosť tým, že štát mu povolí odpísať do daňových nákladov v minulosti zdanené výnosy, pričom ale výsledok vymáhania je značne neistý. 

V neposlednej rade je nepochopiteľné, ako štát „trestá“ veriteľa. Dlžník nie je žiadnym spôsobom motivovaný, aby veriteľovi zaplatil príslušenstvo dlhu, lebo v prípade, že ho aj zaplatí, nemôže si ho uplatniť v daňových výdavkoch, takže nevidí žiaden dôvod na zaplatenie. Naopak veriteľ je o uplatnenej pohľadávke z príslušenstva povinný účtovať a zahrňovať do zdaniteľných príjmov/základu dane v súlade s účtovníctvom. V prípade, že sa ale rozhodne o odpise istiny pohľadávky podľa § 19 ods. 2 písm. r), v zásade na základe vlastného uváženia/predpokladu nevymožiteľnosti, lebo exekučné konanie je nákladné a zdĺhavé a výsledok maximálne neistý, alebo dlžník nezastihnuteľný, je veriteľ daňovo „sankcionovaný“ tým, že pohľadávku z príslušenstva, ktoré bolo zdanené, nemôže odpísať do daňovo uznaných nákladov. Z uvedených dôvodov nevidíme žiaden racionálny dôvod, aby daňová uznateľnosť nákladov vzniknutých z odpisu príslušenstva pohľadávky, ktoré vstúpilo do základu dane/zdaniteľných príjmov bolo podmieňované spôsobom vymáhania pohľadávky. 

Vyššie uvedené obdobne platí aj pre postúpenie pohľadávky z príslušenstva. V prípadoch, že veriteľ pohľadávky z príslušenstva postúpil do 31.12.2014, nemohol ich postúpenie uplatniť do daňových výdavkov, čím bola dosahovaná daňová neutralita obdobne ako pri odpise pohľadávky z príslušenstva (nedaňový výnos pri predpise príslušenstva, nedaňový náklad pri postúpení príslušenstva). 

V súčasnosti platný právny stav však umožňuje pri postúpení pohľadávky uznať za daňový výdavok naďalej iba menovitú hodnotu pohľadávky alebo jej nesplatenej časti do výšky príjmu z postúpenia alebo do výšky tvorby opravnej položky, ktorá by bola uznaná za daňový výdavok podľa § 20. Daňová neutralita zabezpečovaná do 31.12.2014 je po 1.1.2015 narušená takým spôsobom, že pri postúpení príslušenstva sa vôbec neprihliada na skutočnosť, aká výška odplaty bola za príslušenstvo zaplatená alebo aká výška opravnej položky by bola uznaná za daňový výdavok. Napriek tomu, že do daňových výnosov je počnúc 1.1.2015 zahrnuté príslušenstvo pri jeho predpise (bez ohľadu na jeho úhradu) a pri jeho postúpení vstupuje do základu dane aj dohodnutá odplata, náklad z postúpenia príslušenstva nemožno považovať za daňový výdavok. 

Zakomponovaním vyššie navrhovaných ustanovení do ZDP sa odstráni od 1.1.2015 vzniknutá disproporcia a daňová nespravodlivosť ako pri tvorbe opravnej položky, tak i pri odpise a postúpení pohľadávok z príslušenstva, ktoré vstúpilo do základu dane. 

Súčasne navrhujeme, aby túto možnosť mal daňovník už za zdaňovacie obdobie r. 2015. 

 	Z 	ČA 	Navrhuje sa opravnú položku k príslušenstvu pohľadávky považovať za daňový výdavok až v tom zdaňovacom období, v ktorom od splatnosti pohľadávky, ku ktorej sa príslušenstvo viaže uplynulo viac ako 1 080 dní. Rovnako pri odpise pohľadávky vrátane príslušenstva podľa § 19 ods. 2 písm. r) zákona o dani z príjmov bude možné odpísať príslušenstvo do daňových výdavkov, až v tom zdaňovacom období, v ktorom od splatnosti pohľadávky, ku ktorej sa príslušenstvo viaže uplynie viac ako 1 080 dní. V prípade postúpenia pohľadávky vrátane príslušenstva je možné uplatniť § 19 ods. 3 písm. h) aj na príslušenstvo, avšak príjem plynúci z postúpenia bude nevyhnutné členiť na príjem vzťahujúci sa k pohľadávke a zvlášť k príslušenstvu, pričom do daňových výdavkov bude možné uplatniť príslušenstvo len do výšky príjmu plynúceho z postúpenia, ktoré sa na neho vzťahuje. 
Zároveň sa dopĺňa prechodné ustanovenie, ktoré umožňuje tvorbu opravnej položky k príslušenstvu, odpis príslušenstva ako aj postúpenie príslušenstva už pri podaní daňového priznania po 31.12.2015. 

Verejnosť 	bod 4; bod 17; bod 5; § 17 ods. 31, § 21 ods. 2 písm. l), § 43, ods. 3 písm. o), § 43 ods. 17 a ods. 18 zákona a bod 48 návrhu; článok III novely. 
Pripomienky k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony zverejnenom na portáli právnych predpisov (ďalej aj „návrh“) https://lt.justice.gov.sk/Document/DocumentDetails.aspx?instEID=191&matEID=8137&docEID=421319&docFormEID=16&docTypeEID=6&langEID=1&tStamp=20150414145135627 

1. V bode 4 navrhujeme vypustiť slová „alebo tretia osoba“. 

Odôvodnenie: Návrh obsahuje nasledovné znenie textu: 4. § 2 sa dopĺňa písmenami y) a z), ktoré znejú: „y) držiteľom držiteľ registrácie lieku, držiteľ povolenia na veľkodistribúciu liekov, držiteľ povolenia na výrobu liekov, farmaceutická spoločnosť,37ab) výrobca a distribútor zdravotníckej pomôcky, výrobca a distribútor dietetickej potraviny37ac) alebo tretia osoba, z) poskytovateľom zdravotnej starostlivosti poskytovateľ zdravotnej starostlivosti,37aa) jeho zamestnanec alebo zdravotnícky pracovník.37aa)“.“ 

Neexistuje definícia tretej osoby, a preto by akékoľvek plnenie od tretej osoby patrilo medzi ostatné príjmy podľa nového navrhovaného bodu. Teda aj dary súkromných osôb, ktoré nemajú nič dočinenia s farmaceutickými firmami a chceli by prispieť na zlepšovanie zdravotnej starostlivosti. 

Demonštratívne uvedené vymedzenie pojmu „tretej osoby“ v dôvodovej správe je nepostačujúce a nie je právne záväzné. 

Táto pripomienka je zásadná. 

2. Bod 17 návrhu navrhujeme preformulovať nasledovne: „17. V § 8 ods. 1 písmeno l) znie: „l) peňažné plnenie a nepeňažné plnenie, ktoré bolo poskytnuté poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti od držiteľa, s výnimkou plnenia poskytnutého na občerstvenie pri vzdelávaní a nepeňažných plnení nevyhnutne poskytnutých pre zabezpečenie vzdelávania“.“ 

Odôvodnenie: Občerstvenie, káva a čaj sa bežne poskytuje pri rôznych vzdelávacích akciách aj v iných profesiách a nepodliehajú takejto forme zdaňovania. Zavedenými osobitnými ustanoveniami voči zdravotníckym pracovníkom dochádza k diskriminácii oproti iným profesiám. Právna úprava v tejto oblasti je o to nespravodlivejšia, pretože zdravotnícke povolania patria medzi profesie s asi najvyššou mierou štátnej regulácie v oblasti štátom vyžadovaného sústavného vzdelávania. 

Náklady zamestnanca na vzdelávanie sa pohybujú aj bez tohto zdanenia vo výške niekoľko desiatok tisíc eur. Skoro všetci zamestnanci z radov lekárov sa vzhľadom k tejto povinnej úprave vzdelávania zaväzujú odpracovať si náklady na svoje vzdelávanie u konkrétneho zamestnávateľa, čím sa obmedzuje ich schopnosť mobility pracovnej sily na niekedy viac ako 10 rokov (päť rokov je minimálny atestačný proces plus päť rokov záväzku zotrvať u zamestnávateľa). Pokiaľ sa rozhodnú zmeniť zamestnávateľa, náklady vo výške niekoľko desiatok tisíc eur postihujú ich rodiny a mnohí si berú na zaplatenie týchto nákladov pôžičky. Ak sú zamestnanci tieto náklady na vzdelávanie si nemôžu zahrnúť do svojich nákladov pri dani z príjmov. 

Bohužiaľ doposiaľ tu nebola ochota tento vážny problém riešiť. 

Špecializáciou však vzdelávanie lekárov ani ostatných zdravotníckych pracovníkov nekončí. Úpravou návrhu sa celý problém diskriminácie nevyrieši, ale odstránia sa aspoň najmarkantnejšie nedostatky právnej úpravy, ktorá zaviedla povinnosť zdaňovať aj náklady poskytovateľa na „chlebíčky“, ktoré zdravotnícky pracovník nezjedol, ba dokonca aj náklady na prenájom prednáškovej sály, v ktorej sa vzdelávacia akcia nezaradená do akcií SACCME uskutočnila. Účastník pri takýchto nákladoch nevie celkovú výšku nákladov vôbec ovplyvniť, pretože nemá dosah na to, koľko účastníkov sa vzdelávacej akcie zúčastní a teda, či napr. náklady na prenájom priestorov bude niesť päť alebo sto účastníkov. 

Zvýšenie nákladovosti vzdelávania sa právnej úprave darí dosahovať likvidáciu záujmu zdravotníckych pracovníkov o vzdelávanie a to sa samozrejme odrazí na znížení úrovne zdravotnej starostlivosti. 

Táto pripomienka je zásadná. 

3. V súvislosti s predchádzajúcimi navrhujeme začleniť do návrhu nasledovnú súvisiacu zmenu ako ďalší bod návrhu: § 9, ods. 2 písm. y) znie: y) nepeňažné plnenie poskytnuté držiteľom vo forme účasti poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, jeho zamestnanca alebo zdravotníckeho pracovníka na vzdelávaní; za účasť na vzdelávaní sa nepovažuje hodnota ubytovania a dopravy poskytnutá v súvislosti s týmto vzdelávaním, 

Odôvodnenie: Navrhuje sa oslobodenie od dane z príjmu z nepeňažného príjmu za stravu a prenájom priestorov poskytnutých na vzdelávanie. Odstraňuje sa diskriminácia vzdelávacích akcií. Keďže ubytovanie a doprava poskytnutá v súvislosti so vzdelávaním je komplexnejšia téma, pripomienka ju nerieši a ponecháva ju na osobitné rokovania príslušných subjektov ohľadom hľadania spravodlivého modelu, ktorý by zabezpečil vyvážené oslobodenie od dane z príjmu v prípade nevyhnutného vzdelávania. 

Táto pripomienka je zásadná. 

4. Navrhujeme vypustiť bod 5 návrhu. 

Odôvodnenie: Návrhom sa žiada prijať nasledovný text: „5. V § 3 ods. 2 písm. a) sa na konci pripájajú tieto slová: „a darov, ktoré boli poskytnuté poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti od držiteľa“.“ 

Zavádzajú sa tým diskriminačné ustanovenia vo vzťahu k podpore a charite vo vzťahu k poskytovateľom zdravotných služieb. Ak budú musieť zdravotnícke zariadenia zdaňovať aj dary, bude to pri ich napätom rozpočte znamenať ešte zhoršenie stavu poskytovania zdravotnej starostlivosti. 

Táto pripomienka je zásadná. 

5. Navrhujeme vypustiť § 17 ods. 31, § 21 ods. 2 písm. l), § 43, ods. 3 písm. o), § 43 ods. 17 a ods. 18 zákona o dani z príjmov a v tejto súvislosti aj bod 48 návrhu. 

Odôvodnenie: Neexistuje dôvod na zvyšovanie byrokratickej záťaže poskytovateľov ustanovovaním všeobecnej zrážkovej povinnosti. Keďže v konečnom dôsledku platí daň konečný príjemca, patrí toto plnenie do jeho daňového priznania a mali by sa samozrejme uplatňovať k jeho príjmom aj jeho náklady na vzdelávanie, ktoré vynaložil na udržanie zdaniteľných príjmov. 

Ide o diskrimináciu a neodôvodnené rozlišovanie poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. Zdravotnícky pracovník si oproti iným daňovníkom nemôže započítať náklady svojho vzdelávania vzhľadom k poskytnutému príjmu. 

Táto pripomienka je zásadná. 

6. Navrhujeme vypustiť článok III novely. 

Odôvodnenie: Návrh zákona oslobodzuje z povinnosti platiť zdravotné odvody: 
- výnosy z prevodov cenných papierov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu, 
- podiely na zisku vyplácaný zo zisku akciovej spoločnosti alebo obdobnej obchodnej spoločnosti so sídlom v zahraničí, ktorej akcie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu alebo na obdobnom zahraničnom regulovanom trhu. 

Ak je tu snaha a cieľ zdaňovať dokonca vzdelávacie aktivity zamestnancov v zdravotníctve, ba dokonca aj dary poskytnuté poskytovateľom zdravotnej starostlivosti, nie je možné vnímať inak ako nekoncepčne snahu ministerstva o zníženie príjmov zo zdravotného poistenia pri príjmoch z investovania a príjmoch zahraničných korporácií či entít založených aj v daňových rajoch našimi či cudzími podnikateľmi. 

Nezdá sa, že zdravotníctvo má dosť finančných zdrojov na pokrytie zdravotných potrieb obyvateľov. Ak mzda, na ktorú je zamestnanec vyslovene odkázaný podlieha zdravotným odvodom je nesociálne a nespravodlivé, ak sú zo zdravotných dôvodov oslobodzované príjmy, ktoré sú doménou bohatých a tých, ktorí majú na to, aby si zakladali či nakupovali akcie obchodovateľných firiem v zahraničí. 

Táto pripomienka je zásadná. 	O 	N 	Ide o špecifickú úpravu zdaňovania peňažných a nepeňažných benefitov a iných plnení poskytovanpýách držiteľmi (napr. farmaceutickými spoločnosťami). Navrhované úpravy nadväzujú na opatrenia prijímané ostatnými členskými štátmi EÚ voči farmaceutickým spoločnostiam už od roku 2011.  	
BCPB 	K návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov predloženého do medzirezortného pripomienkového konania  
I. v Čl. I. navrhujeme doplniť nasledovné body: 
1. V § 7 ods. 4 znie: „(4) Do osobitného základu dane sa zahŕňajú príjmy uvedené v odseku 1 písm. b) neznížené o výdavky okrem výdavkov uvedených v odseku 7. Ak daňovník využije možnosť odpočítať daň vybranú zrážkou ako preddavok na daň podľa § 43 ods. 7, príjmy uvedené v odseku 1 písm. a), c), f) až h) sa zahŕňajú do osobitného základu dane. Do osobitného základu dane sa príjmy uvedené v odseku 1 písm. a), c), f) až h) zahŕňajú znížené o súvisiace daňové výdavky. Ak sú daňové výdavky súvisiace s jednotlivým druhom príjmu vyššie ako príjem, na rozdiel sa neprihladia.“ 
2. V § 43 ods. 7 prvej vete sa za slová „Ak sa“ vkladajú slová „daňovník s príjmami podľa § 7 odsek 1 písm. a), c), f) až h) a“. 

Odôvodnenie: 

Dôvodová správa vládneho návrhu zákona o dani z príjmov uvádza, že jedným zo základných zámerov predloženého návrhu zákona je “…zvýšenie daňovej motivácie obyvateľstva investovať na kapitálovom trhu z dôvodu podpory rozvoja kapitálového trhu...”. 
Za základný predpoklad na dosiahnutie daňovej motivácie považujeme zabezpečenie daňovej spravodlivosti, čo znamená, že daňovník zaplatí daň len z reálne dosiahnutého nárastu majetku. 
V súčasnosti je v praxi úplne bežné, že daňovník zaplatí daň z niekoľkonásobne vyššieho daňového základu, ako je jeho reálny výnos a dokonca sa môže stať, že zaplatí daň aj v prípade dosiahnutia straty. Ako príklad uvedeného tvrdenia je možné použiť investíciu do dlhopisu pri cene vysoko prevyšujúcej jeho menovitú hodnotu; zákon toto vôbec nerieši, pritom na opačnú situáciu pamätá: v paragrafe 7, odsek 3 sa dočítame: „V prípade dlhopisov a pokladničných poukážok predávaných pod ich menovitú hodnotu sa príjem vo výške rozdielu medzi ich menovitou hodnotou a nižšou obstarávacou cenou u majiteľa zahrnie do základu dane pri ich splatnosti“. 
Prehľad skutočných dlhopisov, ktorý ilustruje rozdiel medzi kupónom a reálnym výnosom: 
Názov emitenta Splatnosť Kupón Cena Aktuálny reálny výnos 
SPP Eustream 18.07.2020 3,75% 109,00% 1,95% p.a. 
ZSE 14.10.2023 4,00% 118,82% 1,63% p.a. 
ZSE 14.10.2018 2,875% 107,70% 0,68% p.a. 
ČEZ 19.10.2021 5,00% 127,81% 0,66% p.a. 
Ide o reálne ceny a reálne výnosy ku dňu 20.3.2015. Na tomto príklade jasne vidno, že kupóny, ktoré zdaňujeme podľa paragrafu 7, sú niekoľkonásobne vyššie ako reálny výnos daňovníka. 
Nami predložený návrh na zmeny a doplnenie zákona o dani z príjmov rieši možnosť uplatňovania výdavkov v §7, lebo len tak je možné zabezpečiť spravodlivé zdaňovanie reálneho nárastu majetku daňovníka. Reálny nárast majetku je totiž jednoznačne rozdielom príjmov plynúcich z daného cenného papiera a všetkých výdavkov súvisiacich s týmito príjmami. 

II. v Čl. III. sa vkladá nový bod v nasledovnom znení: 

V § 10b ods.1 písm. c) sa na konci pripájajú tieto slová: „okrem výnosov z cenných papierov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu 23a). 

Odôvodnenie: 

Ak je skutočným zámerom predloženého návrhu zákona zvýšiť motiváciu obyvateľstva investovať na kapitálovom trhu a to aj prostredníctvom odbúravania existujúcich prekážok, potom je nevyhnutné vylúčiť zdravotné odvody plynúce nielen z výnosov vzťahujúcich sa k samotnému prevodu verejne obchodovateľných cenných papierov, ale aj z výnosov plynúcich z držby takýchto cenných papierov. Dnes je napr. investovanie do verejne obchodovateľných cenných papierov z pohľadu zaťaženia zdravotnými odvodmi výrazne znevýhodnené oproti bežnému prenájmu nehnuteľnosti zo strany bežných občanov. 

 	Z 	N 	Hlavným cieľom novely je v súlade s Koncepciou rozvoja kapitálového trhu podpora likvidity domáceho kapitálového trhu a najmä trhu akcií. V prípade slovenských dlhových cenných papierov sa u fyzických osôb uplatňuje zrážková daň, teda už v súčasnosti tieto príjmy nepodliehajú zdravotným odvodom. Navrhované opatrenie by sa týkalo skôr výnosov z držby zahraničných dlhových cenných papierov, kde sa neuplatňuje zrážková daň ale tieto príjmy sa zdaňujú cez daňové priznanie. Navrhované opatrenie by neprispelo k zvýšeniu k likvidity kapitálového trhu, skôr by motivovalo k pasívnej držbe zahraničných dlhových cenných papierov.  	
eustream a.s. 	K bodu 26. návrhu novely zákona - § 12 ods.7 písm. c) 
Navrhujeme predmetný bod z návrhu novely zákona vylúčiť. Ak daňovník s neobmedzenou daňovou povinnosťou v SR prijme dividendu od daňovníka z iného členského štátu EÚ resp. z tretieho štátu, bude mať podľa návrhu zákona povinnosť zisťovať, ako bola predmetná dividenda zdanená v štáte výplaty. Predpokladáme, že uvedená podmienka bude predstavovať značnú administratívnu záťaž pre príjemcu dividendy - rezidenta SR, aby zistil, ako zahrnul/nezahrnul do základu dane dividendu ten, kto ju vypláca. 	O 	N 	Uvedené znenie vychádza zo znenia novely smernice Rady 2011/96/EÚ o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch. Na znení sa jednomyseľne zhodli všetky členské štáty ako na najvhodnejšom znení, ktoré umožní zabrániť prípadom dvojitého nezdanenia prijatých dividend. Slovenská republika transponuje smernicu do vnútroštátnej legislatívy v znení požadovanom smernicou. 	
eustream a.s. 	K bodu 55. návrhu novely zákona - § 50a 
Navrhujeme vylúčiť predmetný bod novely zákona, formulácia ustanovenia je príliš všeobecná a predpokladáme, že môže v praxi dochádzať k jeho zneužívaniu. Navyše považujeme navrhované ustanovenie zákona za nadbytočné, keďže už zákon o správe daní túto problematike rieši. V zmysle § 3 zákona č. 563/2009 Z.z. o správe daní sa pri uplatňovaní osobitných predpisov pri správe daní berie do úvahy skutočný obsah právneho úkonu. Na právny úkon, ktorého výsledkom je účelové obchádzanie daňovej povinnosti alebo získanie daňovej výhody sa pri správe daní neprihliada. 	O 	N 	Uvedeným ustanovením sa transponuje článok 1 smernice 2015/121. Toto ustanovenie predstavuje spoločné minimálne pravidlo proti zneužívaniu, na ktorom sa zhodli členské štátu EÚ. Účelom tohto ustanovenia je predchádzať zneužívaniu smernice 2011/96/EÚ. V prípade, ak by SR neimplementovala tento minimálny štandard v znení uvedenom v smernici, mohlo by to viesť k medzere v navrhnutom systéme boja proti daňovým podvodom a únikom v EÚ. SR by sa tak mohla začať využívať na vytváranie rôznych umelých konštrukcií za účelom získania daňových výhod. Navyše, ustanovenie v § 2 ods. 6 Daňového poriadku je všeobecné a jeho znenie nezodpovedá požiadavkám EÚ na pravidlá proti zneužitiu pre oblasť pokrytú smernicou. 	
eustream a.s. 	Navrhujeme doplniť v § 17 ods.19 písm. g) zákona  
Za slová „noriem a certifikátov“ sa vložia slová „so vstupnou cenou vyššou ako 2 400 eur“ 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
CDCP 	k čl. I. a čl. III 
1. v Čl. I. navrhujeme doplniť nasledovné body 
1. V § 7 ods. 4 znie: „(4) Do osobitného základu dane sa zahŕňajú príjmy uvedené v odseku 1 písm. b) neznížené o výdavky okrem výdavkov uvedených v odseku 7. Ak daňovník využije možnosť odpočítať daň vybranú zrážkou ako preddavok na daň podľa § 43 ods. 7, príjmy uvedené v odseku 1 písm. a), c), f) až h) sa zahŕňajú do osobitného základu dane. Do osobitného základu dane sa príjmy uvedené v odseku 1 písm. a), c), f) až h) zahŕňajú znížené o súvisiace daňové výdavky. Ak sú daňové výdavky súvisiace s jednotlivým druhom príjmu vyššie ako príjem, na rozdiel sa neprihliada.“ 
2. V § 43 ods. 7 prvej vete sa za slová „Ak sa“ vkladajú slová „daňovník s príjmami podľa § 7 odsek 1 písm. a), c), f) až h) a“. 
Odôvodnenie: 
Dôvodová správa vládneho návrhu zákona o dani z príjmov uvádza, že jedným zo základných zámerov predloženého návrhu zákona je “…zvýšenie daňovej motivácie obyvateľstva investovať na kapitálovom trhu z dôvodu podpory rozvoja kapitálového trhu...”. 
Za základný predpoklad na dosiahnutie daňovej motivácie považujeme zabezpečenie daňovej spravodlivosti, čo znamená, že daňovník zaplatí daň len z reálne dosiahnutého nárastu majetku. 
V súčasnosti je v praxi úplne bežné, že daňovník zaplatí daň z niekoľkonásobne vyššieho daňového základu, ako je jeho reálny výnos a dokonca sa môže stať, že zaplatí daň aj v prípade dosiahnutia straty. Ako príklad uvedeného tvrdenia je možné použiť investíciu do dlhopisu pri cene vysoko prevyšujúcej jeho menovitú hodnotu; zákon toto vôbec nerieši, pritom na opačnú situáciu pamätá: v paragrafe 7, odsek 3 sa dočítame: „V prípade dlhopisov a pokladničných poukážok predávaných pod ich menovitú hodnotu sa príjem vo výške rozdielu medzi ich menovitou hodnotou a nižšou obstarávacou cenou u majiteľa zahrnie do základu dane pri ich splatnosti“. 
Nami predložený návrh na zmeny a doplnenie zákona o dani z príjmov rieši možnosť uplatňovania výdavkov v §7, lebo len tak je možné zabezpečiť spravodlivé zdaňovanie reálneho nárastu majetku daňovníka. Reálny nárast majetku je totiž jednoznačne rozdielom príjmov plynúcich z daného cenného papiera a všetkých výdavkov súvisiacich s týmito príjmami. 

2. v Čl. III. sa vkladá nový bod v nasledovnom znení 

§ 10b ods.1 písm. c) sa na konci pripájajú tieto slová: „okrem výnosov z cenných papierov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu 23a). 

Odôvodnenie: 
Ak je skutočným zámerom predloženého návrhu zákona zvýšiť motiváciu obyvateľstva investovať na kapitálovom trhu a to aj prostredníctvom odbúravania existujúcich prekážok potom je nevyhnutné vylúčiť zdravotné odvody plynúce nielen z výnosov vzťahujúcich sa k samotnému prevodu verejne obchodovateľných cenných papierov, ale aj z výnosov plynúcich z držby takýchto cenných papierov. Dnes je napr. investovanie do verejne obchodovateľných cenných papierov z pohľadu zaťaženia zdravotnými odvodmi výrazne znevýhodnené oproti bežnému prenájmu nehnuteľnosti zo strany bežných občanov. 
 	Z 	N 	Hlavným cieľom novely je v súlade s Koncepciou rozvoja kapitálového trhu podpora likvidity domáceho kapitálového trhu a najmä trhu akcií. V prípade slovenských dlhových cenných papierov sa u fyzických osôb uplatňuje zrážková daň, teda už v súčasnosti tieto príjmy nepodliehajú zdravotným odvodom. Navrhované opatrenie by sa týkalo skôr výnosov z držby zahraničných dlhových cenných papierov, kde sa neuplatňuje zrážková daň ale tieto príjmy sa zdaňujú cez daňové priznanie. Navrhované opatrenie by neprispelo k zvýšeniu k likvidity kapitálového trhu, skôr by motivovalo k pasívnej držbe zahraničných dlhových cenných papierov.  	
SLS 	k bodom 4,5,,9,17,48 a ´dalších 
Slovenská lekárska spoločnosť predkladá tieto zásadné pripomienky k návrhu predmetného zákona: 

1. Oslobodiť od dane z príjmu : 
a) občerstvenie, cestovné náhrady (stravovanie, cestovné a ubytovanie) a to vo výške primeranej týmto aktivitám (podľa zákona o cestovných náhradách), ktoré boli poskytnuté zdravotníckym pracovníkom vo forme účasti na sústavnom vzdelávaní. 
(Za účasť na sústavnom vzdelávaní považovať hodnotu občerstvenia, stravy, ubytovania a dopravy); 
b) odborné publikácie, odborné časopisy, audiovizuálne diela pre zdravotníckych pracovníkov, ako aj podpory na ich vydávanie a považovať ich za náklady na sústavné vzdelávanie; 
c) nielen sústavné vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov, ale aj ďalšie sústavné vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov, tzv. celoživotné vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov. 

2. Náklady na činnosť odborných spoločností SLS/občianskych združení, ako sú napríklad zasadnutia výborov, členstvo v pracovných skupinách, redakčných radách, práca v združení a iných mimovládnych organizáciách doma a v zahraničí, vrátane nákladov na občerstvenie/stravovanie, dopravu, ubytovanie, nepovažovať za peňažný alebo nepeňažný príjem a to bez ohľadu na to, že ich vykonávajú zdravotnícki pracovníci a zdrojom ich financovania sú farmaceutické firmy. 

3. Výšku nepeňažných príjmov získaných od farmaceutických firiem zdaňovať raz ročne a nie štvrťročne. 

4. V zákone jasne uviesť, že od dane z príjmov sú oslobodené ceny zo súťaží vyhlásených odbornými spoločnosťami/občianskymi združeniami pre svojich členov/zdravotníckych pracovníkov vo výške uvedenej v zákone o dani z príjmov, aj keď na vyplatenie ceny boli použité finančné prostriedky získané od farmaceutických firiem. 

5. Vypustiť tretie osoby ako „držiteľov“. 
___________________________________________________________________________ 

Navrhované zmeny sa týkajú najmä: 
- bodu 4, § 2, písm. y), 
- bodu 5, § 3, ods. 2, písm. a) 
- bodu 9, § 17, ods. 2, písm. y), 
- bodu 17, § 8, ods. 1, písm. l), 
- bodu 48, § 43 ods. 19 a 20, 
- § 8, ods. 13, § 17 ods. 31, § 21 ods. 2 písm. l), § 43 ods. 3 písm. o), § 43 ods. 17 a 18. 

D ô v o d y: 

1. Uplatňovanie predmetného zákona v praxi výrazným spôsobom negatívne zasahuje do sústavného vzdelávania všetkých zdravotníckych pracovníkov. Zabezpečovatelom sústavného vzdelávania (SLS, jej odborným spoločnostiam, sekciám, spolkom lekárov, spolkom farmaceutov a ostaným, napr. príslušným komorám, lekárskym fakultám, zamestnávateľom atď.), organizátorom podujatí a ich účastníkom/zdravotníckym pracovníkom spôsobuje: 
- neprimerané administratívne zaťaženie 
(vypĺňanie dokladov o nepeňažnom plnení pri registrácii účastníkov je časovo náročné, je 
na úkor účasti na odbornom programe, čo je opodstatnene sprevádzané prejavom veľkej 
nespokojnosti a kritiky zo strany účastníkov a pod.; získavanie osobných a iných údajov 
a ich spracovávanie pre účely daňových a odvodových povinností prinieslo značné časové 
a finančné zaťaženie; 
- diskrimináciu – porušenie princípu rovnosti pri plnení daňových a oznamovacích 
povinností zdravotníckych pracovníkov v porovnaní s inými povolaniami 
(štvrťročná oznamovacia a daňová povinnosť, zdaňovanie cestovných náhrad - doprava, 
ubytovanie, ale najmä občerstvenie a stravovanie na povinnom sústavnom vzdelávaní); 
- vážne ohrozenie sústavného vzdelávania zdravotníckych pracovníkov najmä doma, 
ale aj v zahraničí 
(výrazné znižovanie účasti na odborných vzdelávacích podujatiach) 

2. Spôsob zdaňovania peňažných a nepeňažných plnení poskytnutých zdravotníckym 
pracovníkom vo výkone čestných a volených funkcií v mimovládnych organizáciách nie 
je upravený, čo v praxi spôsobuje mnoho problémov (neustále konzultácie s Finančnou 
správou a Ministerstvom financií SR pri riešení konkrétnych prípadov). 

3. V zákone nie je jednoznačne uvedené, že od dane z príjmov je oslobodený nákup 
a vydávanie odbornej literatúry (publikácie, časopisy a iné), určenej na samo vzdelávanie 
v rámci sústavného vzdelávania zdravotníckych pracovníkov, ktorých vydanie bolo 
podporené farmaceutickými firmami. 
Podľa platnej vyhlášky MZ SR č. 366/2005 Z.z. o kritériách a spôsobe hodnotenia 
sústavného vzdelávania zdravotníckych pracovníkov sa zdravotníckemu pracovníkovi 
priznávajú kredity za sústavné vzdelávanie: 
a) za samostatné štúdium a výkon zdravotníckej praxe v príslušnom odbore (ako nemerateľná zložka a 
b) za aktívnu a pasívnu účasť na odborných vzdelávacích podujatiach, autorom a spoluautorom za publikačnú činnosť v periodickej a neperiodickej tlači, za AD testy, za špecializačné štúdium, za certifikačnú prípravu, za preukázanie úspešného absolvovania akreditovaných študijných programov, dištančného vzdelávania a pod. Odborné medicínske publikácie, časopisy, zborníky a pod. sú jednoznačne určené na samostatné štúdium zdravotníckych pracovníkov uvedených v písmene a) citovanej vyhlášky. 
V zákone nie je jasne definovaná „tretia osoba“, preto akékoľvek plnenie od nej by podľa navrhovaného bodu 4, § 2, písm. y) patrilo medzi ostatné príjmy. Napríklad boli by to aj finančné príspevky od podnikateľov, súkromných osôb, ktoré nemajú nič spoločné s farmaceutickými firmami a chcú prispieť na občerstvenie, stravovanie, cestovné a ubytovanie spojené s účasťou na sústavnom vzdelávaní zdravotníckych pracovníkov, alebo na iné odborné vzdelávacie aktivity, ktoré nie sú považované za sústavné vzdelávanie. 
Príjmy získané od farmaceutických firiem za poskytnuté služby, napr. prenájom výstavnej plochy, techniky, reklamnej plochy a pod. by mali byť zdaňované daňou z príjmu právnických osôb. Takto zdanené príjmy by už nemali vôbec podliehať zrážkovej dani pri ich použití pre zdravotníckych pracovníkov – členov Slovenskej lekárskej spoločnosti a jej odborných spoločností v rámci plnenia jej poslania, cieľov a predmetu jej činnosti. Je nepochybné, že navrhované znenie bodu 4, § 2, písm. y) negatívne ovplyvňuje činnosť tretieho sektora, no najmä zdravotníckych pracovníkov. 

Slovenská lekárska spoločnosť združuje svojich členov - zdravotníckych pracovníkov vo všetkých povolaniach, ale najmä lekárov v 98 odborných spoločnostiach a ich odborných sekciách. Odborné spoločnosti SLS v zmysle zákona č. 587/2003 Z.z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve v znení neskorších predpisov samostatne zabezpečujú sústavné vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov. SLS podľa platných Stanov SLS zabezpečuje ďalšie sústavné vzdelávanie a to najmä organizovaním podujatí na všetkých úrovniach (medzinárodné, celoslovenské, krajské, okresné, miestne). Podporuje účasť svojich členov na odborných a vedeckých vzdelávacích podujatiach doma i v zahraničí. Vydáva a podporuje vydávanie odborných medicínskych časopisov, zborníkov a pod. Nadväzuje kontakty a spolupracuje s medzinárodnými mimovládnymi vedeckými, odbornými a stavovskými organizáciami doma i v zahraničí. Vyhlasuje súťaže a udeľuje pocty a ceny pre svojich členov. Navrhuje členov do katalogizačných, kategorizačných komisií a rád, navrhuje hlavných odborníkov MZ SR, pripomienkuje predložené návrhy právnych predpisov (zákonov, vyhlášok, nariadení vlády, výnosov a pod.), ktoré predkladá MZ SR a spolupracuje s ním aj pri ďalších činnostiach. 
Na svoju činnosť získava finančné prostriedky z členských príspevkov, účastníckych poplatkov, no najmä z príjmov od sponzorov, ktorými sú farmaceutické firmy. 

 	Z 	N 	Ide o špecifickú úpravu zdaňovania peňažných a nepeňažných benefitov a iných plnení poskytovanpýách držiteľmi (napr. farmaceutickými spoločnosťami). Navrhované úpravy nadväzujú na opatrenia prijímané ostatnými členskými štátmi EÚ voči farmaceutickým spoločnostiam už od roku 2011. Rozsah plnaní spadajúcich pod sústavné vzdelávanie je v kompetencii MZ SR a bude ešte metodicky usmernené po konzultácii SLS s MZ SR. 	
Dôvera zp a.s. 	Doložka vplyvov 
Vaša značka: Naša značka: Vybavuje/linka: Bratislava 
MF/11006/2015 VD2015-00354927 JUDr. Babicová/02/572 64 651 5.5.2015 
babicova.paula@dovera.sk 

VEC: Pripomienky k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Ministerstvo financií Slovenskej republiky predložilo dňa 14.4.2015 do pripomienkového konania návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (ďalej len „Návrh zákona“). 

Lehota na predloženie pripomienok k Návrhu zákona bola stanovená do 5.5.2015. 

Obchodná spoločnosť DÔVERA zdravotná poisťovňa, a. s., so sídlom Einsteinova 25, 851 01 Bratislava, IČO: 35 942 436, zapísaná v Obchodnom registri Okresného súdu Bratislava I, oddiel Sa, vložka č. 3627/B (ďalej len „zdravotná poisťovňa“), týmto predkladá svoje pripomienky k Návrhu zákona. 

Doložka vplyvov 

V rámci doložky vplyvov v tabuľkovej časti (A.2.) je uvedené, že Návrh zákona má pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie. Následne v časti týkajúcej sa popísania vplyvov na podnikateľské prostredie (3.1.) je uvedené, že „návrhom zákona o zdravotnom poistení budú ovplyvnené fyzické osoby – prijímatelia výnosov z prevodu cenných papierov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu a podielov na zisku (dividend) spoločností, ktorých akcie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu.“. V časti 3.2. sa uvádza, že „návrh zákona o zdravotnom poistení predpokladá, že sa zníži odvodové zaťaženie prijímateľov výnosov z prevodu cenných papierov prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu a podielov na zisku (dividend) spoločností, ktorých akcie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu.“. 

Podľa názoru zdravotnej poisťovne nie je takto vypracovaná doložka vplyvov v poriadku, nakoľko v prípade, ak dôjde vypusteniu odvodovej povinnosti v navrhovanom rozsahu, Návrh zákona bude mať negatívny vplyv na podnikateľské subjekty – na zdravotné poisťovne. 

Negatívny vplyv spočíva vo výpadku časti poistného odvádzaného na verejné zdravotné poistenie z dividend. Zdravotná poisťovňa odhaduje výpadok pre všetky zdravotné poisťovne v sume 14 mil. € ročne (pri tomto odhade pritom vychádzame z medializovaných správ, že účelom Návrhu zákona je okrem iného podpora predaja akcií obchodnej spoločnosti Slovak Telekom, a. s.). Podľa informácií poskytnutých zo strany ministerstiev financií a zdravotníctva by malo ísť o približne 121 obchodných spoločností, ktoré sú povinné platiť odvody z dividend, pričom odvod na zdravotné poistenie iba z výnosov na kapitálovom trhu malo v roku 2014 predstavovať takmer 86 tis. € (za 12 subjektov). Otázka, s ohľadom na pripomienku k článku III je, akým spôsobom bol vypočítaný dopad na rozpočet zdravotných poisťovní, pokiaľ ani zdravotné poisťovne z dôvodu neplnenia oznamovacích povinností nemajú vedomosť, kto a v akej výške má platiť odvody z dividend. 

Návrh zákona vnímame ako jednoznačne negatívny pokiaľ ide o dopad na rozpočty zdravotných poisťovní. Už pri zavedení odpočítateľnej odvodovej položky zdravotné poisťovne namietali, že navýšenie verejných zdrojov nebude vôbec postačovať na vykrytie výpadku na odvodoch. 

Sme toho názoru, že uvedený dopad nestačí vyčísliť v časti dopadov na rozpočet verejnej správy, ale je potrebné uviesť ho aj v dopade na podnikateľské prostredie. 
 	Z 	ČA 	Pri kvantifikácií výpadku zdravotných odvodov (ZO) z dividend IFP vychádzal zo skutočných údajov o obchodovaných spoločnostiach na kapitálovom trhu v roku 2014 a o ich skutočných odvedených ZO podľa údajov zdravotných poisťovní, ktoré poskytli MF SR v tomto roku. 

Je pravdou, že schválenie novely zákona o zákone 595/2003 Z. z. oslobodí príjem z dividend akcií Slovak Telekomu od zdravotných odvodov. Pri tvorbe štátneho rozpočtu sa však s týmto príjmom nepočítalo, teda vplyv z neplatenia odvodov nebude nad jeho rámec a teda nie je dôvod ho uvádzať v doložke vplyvov. Podľa metodiky zostavovania doložky vplyvov sa uvádza len rozdiel oproti schválenému rozpočtu. Navyše podľa posledných informácií je obchodovanie s akciami Slovak Telekomu pozastavené pre fyzické osoby. 
 	
Dôvera zp a.s. 	článok III 
Navrhujeme článok III v navrhovanom znení vypustiť v celom rozsahu. 

Odôvodnenie návrhu: Zdravotná poisťovňa vníma navrhované znenie článku III Návrhu zákona ako nesprávny a nesystémový krok. Z Návrhu zákona nie je totiž zrejmé, prečo sa rieši uvedené vyňatie samostatným článkom zákona. Pokiaľ tieto príjmy nebudú podliehať daňovej povinnosti za stanovených podmienok (zapracované v článku I Návrhu zákona), tak podľa § 10b ods. 4 zákona o zdravotnom poistení je už dnes jednoznačne uvedené, že také príjmy nepodliehajú ani odvodom na zdravotné poistenie (t.j. príjmy oslobodené od dane a príjmy, u ktorých sa daň vyberá zrážkou). Pokiaľ nebudú splnené podmienky navrhované v článku I Návrhu zákona, potom sa budú príjmy zdaňovať a teda budú podliehať odvodovej povinnosti na zdravotné poistenie podľa § 8. 

Prikláňame sa skôr k takému riešeniu, aby boli ponechané riadne odvodové povinnosti u všetkých prijímateľov dividend rovnako. Tento návrh odôvodňujeme najmä tým, že vyňatím práve spoločností, ktoré obchodujú na burze, bude postavenie ostatných subjektov, ktoré vyplácajú dividendy značne znevýhodnené - v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania. Nosnou myšlienkou pri zavádzaní odvodov z dividend bol práve rovnaký postup uplatňovaný voči všetkým dotknutým subjektom. 

V nadväznosti na uvedené je potom nevyhnutné doplniť povinnosť súčinnosti pre dotknuté subjekty, ktoré by zdravotným poisťovniam mali poskytovať údaje potrebné pre vykonávanie kontrolnej činnosti. Z toho dôvodu zásadne navrhujeme, aby sa ustanovenie § 29b zákona o zdravotných poisťovniach doplnilo o odseky 20 a 21 nasledovne: 

„(20) Centrálny depozitár cenných papierov, člen centrálneho depozitára a obchodník s cennými papiermi je povinný podať zdravotnej poisťovni písomne alebo elektronicky informáciu o chránených skutočnostiach podľa osobitného zákona xy) na účely vykonania ročného zúčtovania poistného na verejné zdravotné poistenie za poistencov, ktorí majú príjem z dividend a na účely vykonania kontrolnej činnosti podľa osobitného predpisu xz). Formu a spôsob odovzdávania údajov upravia subjekty uvedené v prvej vete so zdravotnou poisťovňou dohodou.“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom xy) a xz) znejú: 
xy) § 109 ods. 1 zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch). 
xz) § 9 a § 9a zákona č. 581/2004 Z. z. 
(21) Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky je na základe dohody so zdravotnou poisťovňou povinné podať zdravotnej poisťovni písomne alebo elektronicky údaje o fyzických osobách, ktoré majú príjem z dividend, a to najmä o vzniku, zmene alebo zániku účasti spoločníkov na základnom imaní v obchodných spoločnostiach a členoch v družstvách a o vstupe obchodnej spoločnosti alebo družstva do likvidácie a to na účely kontrolnej činnosti platiteľov poistného podľa osobitného predpisu xy) a vykonania ročného zúčtovania poistného (§ 19). 

Poznámka pod čiarou k odkazu xy) znie: 
xy) § 9 a § 9a zákona č. 581/2004 Z. z.“. 

Odôvodnenie navrhovanej legislatívnej úpravy: Podľa § 10b ods. 1 písm. e) a § 11 ods. 1 písm. e) zákona sa poistné na verejné zdravotné poistenie platí aj z dividend; za poistencov vykazuje vyplatenie dividend a odvádza preddavky na poistné platiteľ dividend. Niektorí platitelia dividend si neplnia svoje oznamovacie a odvodové povinnosti, t. j. nepredkladajú mesačné výkazy preddavkov na poistné a neuhrádzajú poistné. Zdravotná poisťovňa je síce podľa zákona o zdravotných poisťovniach oprávnená vykonávať kontrolnú činnosť u platiteľov poistného a súčasne je povinná nahlásiť Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou porušenie povinnosti vykázať a odviesť preddavky na poistné zo strany platiteľov dividend, v skutočnosti však nie je schopná tieto svoje oprávnenia a povinnosti plniť, nakoľko zákon o zdravotnom poistení neurčuje žiaden zdroj, z ktorého môže pri neplnení povinnosti zo strany platiteľov dividend získať relevantné vstupné dáta. Na to, aby totiž mohla zdravotná poisťovňa tieto údaje získať potrebuje mať informácie nielen o tom, že obchodná spoločnosť alebo družstvo dosiahlo zisk, ale aj o tom, že príslušný orgán rozhodol o rozdelení zisku (vyplatenie dividendy) a o tom, komu bol tento podiel vyplatený a v akej výške. Kým zákon o zdravotnom poistení určuje v § 29b mnohým subjektom povinnosť súčinnosti pre účely vykonávania ročného zúčtovania poistného, overovania kategórií platiteľov poistného a pod., pre účely platenia z dividend tak nestanovuje v žiadnom prípade a žiadnemu zo subjektov. V tomto prípade sú všetky oznamovacie povinnosti ponechané výlučne na platiteľov dividend alebo na poistencov u dividend za roky 2011 a 2012. Informáciu o tom, kto je majiteľom cenných papierov má najmä Centrálny depozitár cenných papierov SR, a. s., resp. člen alebo obchodník s cennými papiermi. 
Bez informácie o tom, ktorá obchodná spoločnosť vyplatila dividendy a kto sú majitelia dividend nie je zdravotná poisťovňa schopná účelne vykonávať kontrolnú činnosť u platiteľov poistného na verejné zdravotné poistenie a tiež nie je schopná správne vykonať ročné zúčtovanie poistného, čím sa nepochybne znižuje výber poistného vynakladaného na úhradu za poskytnutú zdravotnú starostlivosť. 

V prípade navrhovaného odseku 21 má Ministerstvo spravodlivosti SR ako prevádzkovateľ Obchodného registra prístup k informáciám o spoločníkoch v obchodných spoločnostiach a členoch v družstvách, zániku účasti spoločníka v spoločnosti (vyrovnací podiel), o vstupe spoločnosti do likvidácie (podiel na likvidačnom zostatku), z ktorých by sa mali platiť odvody na verejné zdravotné poistenie. Bez získania informácií o tom, ktorých osôb sa to týka a ktorých obchodných spoločností, nie je zdravotná poisťovňa schopná účelne vykonať kontrolnú činnosť a ročné zúčtovanie poistného u platiteľov dividend. Súčasne je nevyhnutné, aby Obchodný register poskytoval zdravotným poisťovniam aj ostatnú súčinnosť o údajoch, ktoré má k dispozícii a to najmä v prípade, ak si oznamovaciu povinnosť neplnia samotní platitelia poistného (najmä zmena názvu, sídla a pod.). 

Pokiaľ nie je takýto návrh zdravotnej poisťovne akceptovateľný, potom pri súčasnom Návrhu zákona: 

a/ je nevyhnutné zabezpečiť verejne prístupný a aktualizovaný zoznam vyňatých subjektov, aby mali zdravotné poisťovne informáciu o tom, ktoré spoločnosti sú z odvodovej povinnosti vyňaté; 
b/ doplniť návrh zákona v prípade vyňatých obchodných spoločností o okamih, ktorý sa považuje za vyňatie z odvodovej povinnosti v nadväznosti na samotné vyplatenie dividend a vstup spoločnosti na burzu, t.j. či rozhodujúcim okamihom je vykázanie zisku, konanie Valného zhromaždenia, samotná výplata dividend a pod. 
 	Z 	ČA 	Ide o realizáciu úlohy C.10 z uznesenia vlády SR č.191/2014 z 23. 4. 2014 ku Koncepcii rozvoja kapitálového trhu, ktorá má za cieľ podporiť investovanie na kapitálovom trhu. Inštitút zdravotných odvodov z dividend a prevodov cenných papierov spoločností obchodovaných na regulovaných trhoch je neštandardný inštitút a predstavuje jednu z prekážok rozvoja slovenského kapitálového trhu, najmä trhu s akciami. 

Ustanovenie o oslobodení príjmov z predaja cenných papierov od výberu zdravotného poistenia bolo vypustené. 	
ADDS 	§ 11 ods. 12 navrhujeme vypustiť  
Odôvodnenie: 
Považujeme toto ustanovenie za diskriminačné. Účastníci doplnkového dôchodkového sporenia sporiaci si na zmluvy bez dávkového plánu, ktorí sú zároveň z inej účastníckej zmluvy obsahujúcej dávkový plán poberateľmi dávky doplnkového dôchodkového sporenia (minimálna doba poberania je 5 rokov), si nemôžu uplatniť príspevky na dds ako nezdaniteľnú časť základu dane. 
Apelujeme aj na „Národný program aktívneho starnutia“, kde sa dôraz kladie na individualizáciu dôchodkovej schémy. Čiastočne sú prvky umožňujúce individualizáciu dôchodkovej schémy obsiahnuté v základnom dôchodkovom systéme – predčasný dôchodok, účasť v starobnom dôchodkovom systéme, ale výrazne väčší význam majú pre tento proces dobrovoľné dôchodkové schémy, najmä doplnkové dôchodkové sporenie. Z uvedeného vyplýva, že je potrebné dať možnosť uplatniť nezdaniteľnú časť pre všetkých účastníkov doplnkového dôchodkového sporenia, čiže ľudí, ktorí aktívne myslia na zabezpečenie sa v starobe. Dôležitým faktorom pre túto podporu je aj uvažovaná možnosť „preddôchodku“, (nie predčasného dôchodku) pre rizikovú skupinu zamestnancov – nad 55 rokov, ktorí prídu o prácu. 
 	Z 	N 	Uvedená úprava bola týmto spôsobom nastavená už v čase schválenia DDS. 
Účelom novely zákona o DDS od 1.1.2014 bolo zabezpečiť pre sporiteľov lepší doplnkový príjem v starobe a zavedenie daňovej úľavy formou NCZD bolo jedným z faktorov zvýšenia motivácie a atraktivity pre sporiteľov. Nakoľko touto novelou DDS došlo na strane sporiteľov predovšetkým k sprísneniu zákonných podmienok (zrušenie dávkových plánov, zrušenie odstupného, zvýšenie vekovej hranice pre vyplácanie dôchodkov. ) oproti podmienkam platným k 31.12.2013, bolo umožnené sporiteľom dobrovoľne sa rozhodnúť, či si ponechajú pôvodné účastnícke zmluvy alebo prejdú na nové podmienky podľa ZDP a budú si môcť uplatňovať nárok na predmetnú daňovú úľavu. Z uvedeného dôvodu nepovažujeme toto ustanovenie za diskriminačné. 
 	
ADDS 	§ 11 ods. 13 navrhujeme doplniť „alebo odstupné“ 
Ak bol daňovníkovi vyplatený predčasný výber 65) alebo odstupné a v predchádzajúcich zdaňovacích obdobiach si uplatnil nezdaniteľnú časť základu dane podľa odseku 10, je povinný zvýšiť základ dane do troch zdaňovacích období od skončenia zdaňovacieho obdobia, v ktorom bola táto suma vyplatená o sumu zaplatených príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie, o ktorú si v predchádzajúcich zdaňovacích obdobiach znížil základ dane. 

Odôvodnenie: 
Pri vypustení ods. 12 je potrebné v ods.13 doplniť dávku odstupné, ktorú je možné vyplácať v zmysle účastníckych zmlúv s dávkovým plánom. (Takáto úprava bola platná do roku 2010.) 
 	Z 	N 	Novelou zákona o DDS bol inštitút „odstupného“ zrušený pre účastníkov nových zmlúv, resp. tých, ktorí podpísali dodatok o zrušení dávkového plánu. Odstupné zostalo zachované len pre pôvodných sporiteľov, ktorí si avšak NČZD nemôžu uplatniť. Uvedený návrh je aj z pohľadu predchádzajúcej pripomienky bezpredmetný. 

ADDS 	§37 ods.1 v písm. c navrhujeme doplniť: „alebo doplnkové dôchodkové sporenie“ 
c) predložením dokladu preukazujúceho oprávnenosť nároku na uplatnenie nezdaniteľnej časti základu dane podľa § 11 ods. 8 a 10 vystaveného oprávneným subjektom, ak za zamestnanca neodvádza dobrovoľný príspevok na starobné dôchodkové sporenie alebo doplnkové dôchodkové sporenie zamestnávateľ. 

Odôvodnenie: 
Úprava bez dokladovania zaplatených príspevkov, ak boli poukazované zamestnávateľom, už platila aj v minulosti. Pri zrušení ods. 12 v §11 by mohla byť opätovne zavedená. Zamestnávateľ má informáciu ako odvádza príspevky do tretieho piliera. Uplatňovanie si NČZD na druhý aj tretí pilier funguje na rovnakom princípe. 
Touto zmenou by sa odstránila časová disproporcia medzi povinnosťou daňovníka do 15.2. k žiadosti o ročné zúčtovanie dane priložiť výpis z osobného účtu účastníka a povinnosťou doplnkových dôchodkových spoločností do 28.2. zasielať ročný výpis účastníkom. 
Zároveň by sa touto zmenou odstránila aj obsahová disproporcia: ročný výpis z osobného účtu účastníka obsahuje údaje o príspevkoch od 1.1. do 31.12., pričom Metodický pokyn k uplatňovaniu nezdaniteľnej časti základu dane podľa §11 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov vydaný Finančným riaditeľstvom v Banskej Bystrici Február 2015 v časti 5.1. uvádza: „Pri výpočte úhrnu príspevkov na DDS, platených zamestnávateľom za zamestnanca, ktorý je účastníkom tohto sporenia, sa použije postup podľa §4 ods. 3 ZDP, t.j. príspevky na DDS uhradené zamestnávateľom za zamestnanca do 31.1. po skončení zdaňovacieho obdobia sú súčasťou úhrnu príspevkov na DDS za toto obdobie.“ Príspevky zaslané po 31.12. nie sú na ročnom výpise účastníkov. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
ADDS 	§ 9 ods. 2 písm. a) v závere navrhujeme doplniť "a dávky z doplnkového dôchodkového sporenia podľa osobitného predpisu35“ 
V tejto súvislosti navrhujeme upraviť aj súvisiace ustanovenia: 
- navrhujeme v § 7 ods. 1 vypustiť písm. d) 
- navrhujeme v § 43 ods. 3 vypustiť písm. e) 
- navrhujeme v § 43 ods. 5 písm. a) znenie začínajúce "ak ide o dôchodok, rozdelia sa zaplatené vklady" vypustiť do konca v plnom rozsahu 

Odôvodnenie: 
Touto úpravou navrhujeme aby dávky doplnkového dôchodkového sporenia boli oslobodené od dane podobne ako dôchodky zo starobného dôchodkového sporenia. Touto daňovou výhodou by sa zvýšila motivácia sporiť si v doplnkovom dôchodkovom sporení. Súčasný vývoj ukazuje, že situácia v dôchodkovom zabezpečení je nepriaznivá. I. dôchodkový pilier je z dlhodobého hľadiska neudržateľný a to najmä z demografického hľadiska. Preto aj úlohou štátu by mala byť podpora sporenia v dôchodkových systémoch založených na báze dobrovoľnosti. V návrhu novely zákona o dani z príjmov sa špecifikuje nový produkt – dlhodobé investičné sporenie, čo môže vytvárať konkurenciu doplnkovému dôchodkovému sporeniu. Z tohto hľadiska máme za to, že doplnkové dôchodkové sporenie by nemalo byť v nevýhode oproti navrhovanému dlhodobému investičnému sporeniu. 
 	Z 	N 	Uvedená úprava bola týmto spôsobom nastavená už v čase schválenia doplnkového dôchodkového sporenia, pričom sa zdaňuje iba rozdiel medzi vyplatenou dávkou a všetkými vkladmi sporiteľa. 	
ADDS 	§ 5 ods. 7 písm. e) navrhujeme na konci doplniť 
" a príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie platené zamestnávateľom za zamestnanca, ak zamestnávateľ uzatvoril zamestnávateľskú zmluvu35 

Odôvodnenie: 
Touto úpravou navrhujeme, aby boli oslobodené od dane aj príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie platené zamestnávateľom za zamestnanca. Cieľom je ako v predchádzajúcom odôvodnení opäť podpora sporenia si na dôchodok. Doplnkové dôchodkové sporenie je v úzkej väzbe prepojené s príspevkami od zamestnávateľov, a preto máme za to, aby tieto príspevky boli oslobodené od dane a tým sa zvýšila motivácia zamestnancov a zamestnávateľov prispievať do tohto systému. 	Z 	N 	Uvedená úprava bola týmto spôsobom nastavená už v čase schválenia doplnkového dôchodkového sporenia. Pri vyčíslení finančného dopadu navrhovanej úpravy bol zistený výrazný negatívny vplyv na verejné financie, ktoré by z 97,7% negatívne ovplyvnil rozpočet samospráv. 	
ADDS 	K § 10b ods. 1 písm. a) a písmeno b) zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení: 

K § 10b ods. 1 písm. a) zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení: 
za slová „osobitného predpisu“ doplniť slová „okrem príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie, ktoré platí zamestnávateľ za zamestnanca a,“ 

K § 10b ods. 1 písm. b) zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení: 
za slová „osobného asistenta“ doplniť slová „a príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie“ 

Odôvodnenie: 
Touto úpravou by sa zrušili zdravotné odvody z príspevkov zamestnávateľov, ktoré prispievajú svojim zamestnancom a tiež by sa zrušili zdravotné odvody z príspevkov SZČO. Návrhová úprava by nepochybne zvýšila motiváciu prispievať zamestnancom na dôchodok zo strany zamestnávateľov ako aj motivácia SZČO prispievať si na dôchodok. 
 	Z 	N 	Nad rámec novely, ktorá v súlade s úlohou C.10 z uznesenia vlády SR č.191/2014 z 23. 4. 2014 ku Koncepcii rozvoja kapitálového trhu má za cieľ podporiť investovanie na kapitálovom trhu Riešenie otázky daňovej podpory doplnkového dôchodkového sporenia priamo nesúvisí s plnením úloh z Koncepcie rozvoja kapitálového trhu. 

SASP 	Čl. III Nový bod 1a. 
V § 10b ods. 1 písm. c) sa na konci za odvolávkou 22) pripájajú tieto slová: „okrem výnosov z majetku v podielovom fonde a príjmov z podielových listov dosiahnutých z ich vyplatenia (vrátenia)“ 
Odôvodnenie: 
Táto zmena umožní odstrániť dlhodobú diskrimináciu zahraničných podielových fondov. 
Súčasný stav spôsobuje, že rovnaký druh príjmu je rozdielne zaťažený cez zdravotné odvody, podľa toho, či plynie zo SR alebo zahraničia 
Máme za to, že by táto skutočnosť mohla byť chápaná ako vytváranie umelej prekážky voľnému pohybu služieb a kapitálu v rámci EU. 
 	Z 	N 	Novela má za cieľ v súlade s úlohou C.10 z uznesenia vlády SR č.191/2014 z 23. 4. 2014 ku Koncepcii rozvoja kapitálového trhu podporiť investovanie do akcií verejných spoločností na kapitálovom trhu prostredníctvom zrušenia zdravotných odvodov z dividend a z prevodov cenných papierov. Príjmy z vyplatenia tuzemských podielových listov podliehajú zrážkovej dani a teda už v súčasnosti tieto príjmy nepodliehajú zdravotným odvodom. Navrhované opatrenie by sa týkalo príjmov z vyplatenia zahraničných fondov , kde sa neuplatňuje zrážková daň ale tieto príjmy sa zdaňujú cez daňové priznanie. Navrhované opatrenie by neprispelo k zvýšeniu k likvidity domáceho kapitálového trhu, skôr by motivovalo k investovaniu do cenných papierov zahraničných investičných fondov.  	
SASP 	Čl II bod 1. 
V §7 ods. 11 na konci bodu a) navrhujeme pokračovať nasledovne: „alebo ide o cenné papiere alebo majetkové účasti subjektov kolektívneho investovania aj ak tieto nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu alebo na obdobnom zahraničnom regulovanom trhu,“ 

Odôvodnenie: 
Keďže niektoré zahraničné podielové listy sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, bez navrhnutej úpravy dôjde k ich zvýhodneniu v porovnaní s tuzemskými podielovými listami, pričom väčšina tuzemských investorov v súčasnosti prejavuje záujem investovať práve do slovenských podielových listov. Zámerom navrhnutej úpravy je zamedzenie neoprávnenej konkurenčnej výhody zahraničných podnikateľských subjektov (zahraničných správcovských spoločností) v porovnaní s tuzemskými správcovskými spoločnosťami. 
 	Z 	N 	Cieľom novely je v súlade s s úlohou C.3 z uznesenia vlády SR č.191/2014 z 23. 4. 2014 ku Koncepcii rozvoja kapitálového trhu podporiť investovanie na kapitálovom trhu. Zámerom Koncepcie rozvoja kapitálového trhu je skôr podporiť likviditu nástrojov obchodovaných na regulovanom trhu, predovšetkým akcií teda menej rozvinutých segmentov trhu. Záujem o kolektívne investovanie je zo strany investorov v SR pomerne vysoký a je porovnateľný so susednými štátmi V4. Prípadné daňové zvýhodnenie kolektívneho investovania by mohlo spôsobiť nižší účinok opatrení na podporu likvidity regulovaného trhu a bolo by spojený s výrazne vyššími dopadmi na verejné financie.  	
SASP 	Čl. II bod 1. 
V §7 ods. 11 slovo „sporením“ navrhujeme zmeniť na slovo „programom“ 
Slovo „portfólia“ v prvej vete a v pism. a) navrhujeme zameniť za slovné spojenie „majetku klienta a v písm, b) a c) slovo „portfólio“ navrhujeme zameniť za „evidencia majetku klienta“ s prihliadnutím na gramatické skloňovanie v texte. 
Zároveň v prvej vete ods. (11) navrhujeme nahradiť časť vety „riadenia portfólia a vykonávanie pokynov klienta na jeho účet,“ nasledovnou časťou vety: „prijatia a postúpenia pokynu klienta týkajúceho sa jedného alebo viacerých finančných nástrojov (§ 6 ods. 1 písm. a) 566/2001 Z. z.) alebo vykonanie pokynu klienta na jeho účet (§ 6 ods. 1 písm. b) 566/2001 Z. z.) alebo riadenia portfólia (§ 6 ods. 1 písm. d) 566/2001 Z. z.),“ 
Odôvodnenie: 
Pojem „sporenie“ navrhujeme zmeniť na slovo „program“ z dôvodu existencie publikovaného a na trhu presadzovaného názoru NBS, že sporenie je odkladanie peňazí do sporiacich bankových produktov, ktoré poskytujú garanciu minimálne vloženej sumy finančných prostriedkov a spadajú pod ochranu peňažných vkladov. 
Pojem "portfólio" navrhujeme zmeniť za pojem "majetok klienta", aby nedochádzalo k nesprávnemu výkladu dlhodobého investičného sporenia len vo vzťahu k investičnej službe riadenie portfólia. Súčasne znenie ustanovenia bolo upresnené o odvolávky na jednotlivé investičné služby, aby nevznikali neoprávnené/ diskriminačné rozdiely pri spôsobe zdaňovania výnosov z predaja cenných papierov a iných finančných nástrojov len z titulu poskytovania odlišnej investičnej služby. Účel ustanovenia je zachovaný. Súčasne by sa pojem portfólio mal zameniť za majetok klienta resp. evidenciu majetku klienta v ostatných relevantných ustanoveniach ako § 75 ods. 9. 
 	Z 	N 	Pojem portfólio je zadefinovaný v § 8 zákone o CP ako majetok klienta 

Pojem „sporenie“ je vhodnejší termín ako „program“ z pohľadu vyjadrenia účelu a pochopenia podstaty DIS. Okrem toho bol už v minulosti zavedený v zákone pojem “účelové sporenie“ a je používaný aj pri iných produktoch dlhodobého sporenia, najmä v oblasti dôchodkového sporenia. 
 	
SASP 	Čl I nový bod 47a 
V §43 ods.10 v tretej vete sa slovné spojenie „predajná cena podielového listu pri jeho vydaní“ nahradí slovným spojením „úhrn predajných cien podielových listov pri ich vydaní“. 
Na začiatku poslednej vety sa slovné spojenie „Rovnaký postup“ nahradí: „Postup podľa tohto odseku“. Zároveň slovo „použije“ sa nahradí slovným spojením: „môže použiť“. 
Taktiež v poslednej vete sa za slovné spojenie „cenné papiere“ vsunie: „ako aj príjmy plynúce z ich držby podľa § 7ods. 1 písm. a)“ 
Na koniec poslednej vety navrhujeme dopísať nasledovné: „zo zdrojov v zahraničí prostredníctvom tuzemského operátora, ktorým môže byť: 
a) správcovská spoločnosť (tuzemská) - § 27 zákon o kolektívnom investovaní (ZKI) 
b) zahraničná správcovská spoločnosť - § 27 ZKI 
c) pobočka zahraničnej správcovskej spoločnosti - § 27 ZKI 
d) tuzemská banka - § 2 zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách 
e) zahraničná banka - § 2 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách 
f) pobočka zahraničnej banky na území SR - § 2 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách 
g) obchodník s cennými papiermi - § 54 zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch 
h) zahraničný obchodník s cennými papiermi - §54 zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch 
i) pobočka zahraničného obchodníka s cennými papiermi - § 54 zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch 
Tuzemský operátor je svoje rozhodnutie o postupe podľa tohto odstavca povinný neodkladne oznámiť príslušnému daňovému úradu. Ak pri tomto postupe plynú daňovníkovi s neobmedzenou daňovou povinnosťou príjmy uvedené v odseku 3 písm. b) zo štátu, s ktorým Slovenská republika má uzavretú zmluvu o zamedzení dvojitého zdanenia, postupuje sa pri zamedzení dvojitého zdanenia podľa tejto zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia“. 
Odôvodnenie: 
Spresnením stanovenia základu dane pri vyplácaní podielových listov priamo v zákone umožníme daňovým subjektom mať vyššiu právnu istotu pri postupoch stanovovania základu uvedenej zrážkovej dane, vzhľadom na to že názory daňových poradcov a právnikov nie sú v tejto veci úplne jednotné. 
Zavedením tejto dobrovoľnej možnosti, sa zvýši objem daňových výnosov štátu z redemácií zahraničných podielových listov, nakoľko sa môže stať že, nie všetci podielnici hlavne z nevedomosti, tieto príjmy uvádzajú do daňových priznaní. Objem daňových výnosov môže byť vyšší aj z dôvodu potreby podania daňového priznania na uplatnenie daňových nákladov, pričom podľa našej skúsenosti existuje určité percento podielnikov, ktorí túto administratívnu záťaž nechcú podstupovať a náklady si neuplatňujú. 
 	Z 	ČA 	SASP navrhuje zdaňovať príjem plynúci z výnosov z majetku v podielovom fonde a z redemácie zahraničných podielových listov plynúci zo zdrojov v zahraničí, pričom by išlo zo strany tzv „tuzemským operátorov“ iba o dobrovoľné rozhodnutie uplatňovania dane vyberanej zrážkou, čo v súčasnom znení zákon o dani z príjmov neumožňuje a daňou vyberanou zrážkou sa zdaňujú iba príjmy plynúce zo zdrojov na území Slovenskej republiky. Navrhovaná úprava by vniesla do zákona prvky nesystémovosti a vyžiadala by si množstvo úprav, ktorých hlavným účelom by bolo predovšetkým vylúčenie týchto príjmov z povinnosti platenia zdravotných odvodov. Zmena v zdaňovaní zahraničných podielových listov by aj podľa Sekcie finančného trhu mohla vyslať skôr negatívny signál pre investorov v oblasti kolektívneho investovania smerom do zahraničia a poukázať na neustále sa meniace a nestabilné daňové prostredie. 

SASP 	Čl I bod 20. 
V § 9 ods. 1, písm. l) - navrhujeme za slovné spojenie „derivátových operácií“ navrhujeme vsunúť: „, príjem z výnosov z majetku v podielovom fonde a z vyplatenia (vrátenia) podielových listov“ a slovo „sporenia“ navrhujeme nahradiť adekvátnejším slovom „programu“ 
Odôvodnenie: 
Identické ako v pripomienke k §9 ods. 1 písm. k. Okrem toho považujeme podporu dlhodobého sporenia do podielových fondov za dôležitú aj z toho dôvodu, že takéto investovanie je prirodzeným doplnkom k II. a III. pilieru dôchodkového sporenia a dlhodobo dosahuje preukázateľne podobne dobré výsledky. 
 	Z 	N 	Úpravy týkajúce sa kapitálového majetku boli prerokovávaná v rámci schvaľovania Koncepcie kapitálového trhu na úrovni vedenia MF SR za účasti zástupcov bankového sektora, pričom výsledné úpravy boli zapracované v návrhu novely zákona o dani z príjmov. 	
SASP 	Čl I bod 20. 
V § 9 ods. 1, písm. k) za slovné spojenie „hospodársky priestor“ navrhujeme vsunúť slová: „a z vyplatenia (vrátenia) podielových listov podľa § 7 ods. 1 písm. g) a k nim prislúchajúcim výnosom z majetku v podielovom fonde podľa § 7 ods. 1 písm. a)“ 
V tejto súvislosti navrhujeme upraviť aj súvisiace ustanovenia: 
- § 7 ods. 3 koniec prvej vety " § 43." navrhujeme zmeniť na "§ 43 s výnimkou príjmov ktoré sú v zmysle § 9 ods. 1 písm. k) od dane oslobodené." 
- § 7 ods. 5 navrhujeme vložiť vetu "Toto ustanovenie sa nepoužije na príjmy oslobodené od dane podľa § 9 ods.1 písm. k) tohto zákona." 
- § 43 ods. 3 písm. b) v závere za " dôchodkový fond " navrhujeme vložiť "s výnimkou príjmov oslobodených od dane podľa § 9 ods. 1 písm. k) tohto zákona" 
Odôvodnenie: 
Touto úpravou navrhujeme zaviesť, resp. znovu obnoviť časový test, a to takým spôsobom, aby sa časový test nevzťahoval len na predaj cenných papierov podľa § 8 ods. 1 písm. e) obchodovaných na regulovanom trhu cenných papierov ale aj na vyplatenie (vrátenie) podielových listov. Tento návrh má potenciál podporiť nielen investovanie do podielových fondov, ale aj určitým spôsobom rozvíjať kapitálový trh. Po dodržaní stanového časového horizontu medzi nákupom a spätným predajom podielového listu by bol dosiahnutý výnos oslobodený od platenia dane z príjmov. Takáto daňová motivácia investovania na kapitálovom trhu je štandardným nástrojom daňových systémov nielen v okolitých krajinách ale aj na celom svete. Typickým príkladom je Česká republika. Máme za to, že by sa časový test nemal dotýkať len príjmu z predaja cenných papierov obchodovaných na regulovanom trhu, ale aj príjmu z vyplatenia (vrátenia) podielových listov, nakoľko investície do podielových listov podielových fondov sú obľúbené a využívané najmä bežnými retailovými klientmi, najmä vzhľadom na výhody podielových fondov ako napr. diverzifikácia z pohľadu tried aktív, stratégia, väčší počet cenných papierov a pod. Zavedenie časového testu pramení z Koncepcie rozvoja kapitálového trhu, ktorá vznikla z dielne MFSR. Úlohou štátu je rozvíjať predovšetkým domáci kapitálový trh. Navrhovaný časový test (bez podielových listov) v rozsahu 1 rok by sa dotýkal aj zahraničných podielových fondov, keďže niektoré sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu, čo je do určitej miery diskriminačné vo vzťahu k domácim podielovým fondom. 
 	Z 	N 	Úpravy týkajúce sa kapitálového majetku boli prerokovávaná v rámci schvaľovania Koncepcie kapitálového trhu na úrovni vedenia MF SR za účasti zástupcov bankového sektora, pričom výsledné úpravy boli zapracované v návrhu novely zákona o dani z príjmov. 	
SASP 	Čl. I bod 14. 
V §7 navrhujeme doplniť za slovné spojenie „zo zdrojov zahraničí“ slovné spojenie: „a nie je z nich vyberaná daň zrážkou v zmysle § 43“ a zároveň v závere druhej vety navrhujeme pred slovo „základu“ vsunúť slovo „osobitného“ pričom slovné spojenie v zátvorke „(čiastkového základu dane)“ navrhujeme vypustiť. To isté platí pre začiatok vety v §7 ods. 5. 
Odôvodnenie: 
Zosúladenie s navrhovanou zmenou k bodu 47a, ktorá navrhuje možnosť vyberania zrážkovej dane aj príjmov plynúcich pri predaji (vrátení) podielových listov zahraničných správcovských spoločností. Druhá časť pripomienky je technického charakteru, reagujúca na zosúladenie so vznikom nového osobitného základu dane. 	Z 	N 	Predmetné príjmy sa zahŕňajú do základu dane práve z dôvodu, že z príjmov zo zdrojov v zahraničí nie je možné vyberať daň zrážkou. Ďalšie navrhované úpravy SASP boli v návrhu zákona predloženom v rámci MPK upravené. 	
Klub 500 	§ 2 písm. y)  
Klub 500 navrhuje nové znenie ustanovenia s ohľadom na praktické skúsenosti. 
y) držiteľom držiteľ registrácie lieku, držiteľ povolenia na veľkodistribúciu liekov, držiteľ povolenia na výrobu liekov, farmaceutická spoločnosť,37ab) výrobca zdravotníckej pomôcky, výrobca dietetickej potraviny37ac) alebo tretia osoba, 
 	Z 	N 	Uvedená úprava je spresňujúcim návrhom, ktorý si vyžiadala aplikačná prax. Predmetný návrh reaguje na zistenia, že výrobcovia zdravotníckych pomôcok poskytovali plnenia distribútorom zdravotníckych pomôcok a títo ďalej poskytovali peňažné plnenia a nepeňažné plnenia poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti bez uplatnenia zrážkovej dane s odôvodnením, že nie sú v postavení tretej osoby z dôvodu, že sa rozhodli k takémuto poskytnutiu peňažného plnenia z vlastnej vôle a neurčil im to výrobca zdravotníckej pomôcky. v uvedených prípadoch však bolo v záujme aj výrobcu aj distribútora zvýšenie predaja zdravotníckych pomôcok, ktorý podporili práve poskytovaním plnení prijímateľmi (napr. lekár), t.j. boli v postavení tretej osoby. Aby sa zabránilo v takýchto prípadoch nejednoznačnosti posudzovania cez tretiu osobu zadefinovali sa distribútori zdravotníckych pomôcok ako držitelia priamo do zákona. 

Klub 500 	§ 18 ods.4 
Klub 500 navrhuje s ohľadom na praktické skúsenosti preformulovať ustanovenie nasledkovne: 
(4) Daňovník môže písomne požiadať správcu dane o vydanie rozhodnutia128) o odsúhlasení použitia konkrétnej metódy podľa odseku 2 alebo odseku 3, alebo inej metódy (ďalej len "rozhodnutie o odsúhlasení metódy ocenenia") najneskôr 60 dní pred začiatkom zdaňovacieho obdobia, počas ktorého sa by sa mala odsúhlasená metóda ocenenia uplatňovať. Prílohou k žiadosti je dokumentácia podľa odseku 1. Rozhodnutie o odsúhlasení metódy ocenenia, v ktorom správca dane vyhovie žiadosti daňovníka, sa vydáva najviac na päť zdaňovacích období. Ak daňovník nedodrží lehotu na podanie žiadosti o vydanie rozhodnutia o odsúhlasení metódy ocenenia, považuje sa žiadosť za nepodanú; túto skutočnosť oznámi správca dane daňovníkovi a vráti daňovníkovi zaplatenú úhradu. Ak daňovník požiada o vydanie rozhodnutia o odsúhlasení metódy ocenenia na základe uplatnenia zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia a príslušné štáty sa nedohodnú, správca dane môže rozhodnúť o vydaní rozhodnutia o jednostrannom odsúhlasení metódy ocenenia.V tomto prípade, daňovník už nie je povinný uhradiť ďalší poplatok za odsúhlasenie metódy oceňovania podľa osobitného predpisu 80d),80e) . Na žiadosť daňovníka, podanú najmenej 60 dní pred uplynutím lehoty uvedenej v rozhodnutí o odsúhlasení metódy ocenenia, správca dane môže vydať rozhodnutie o odsúhlasení metódy ocenenia najviac na päť ďalších zdaňovacích období, ak daňovník preukáže, že nedošlo k zmene podmienok, na základe ktorých bolo predchádzajúce rozhodnutie o odsúhlasení metódy ocenenia vydané. Pri žiadosti o opätovné odsúhlasenie metódy daňovník uhradí poplatok v zmysle osobitného predpisu 80d), 80e) a predloží dokumentáciu v rozsahu určenom správcom dane.Proti rozhodnutiu o odsúhlasení metódy ocenenia nemožno podať odvolanie. O nevyhovení žiadosti daňovníka správca dane zašle daňovníkovi písomné oznámenie, pričom rozhodnutie sa nevydáva. Daňovník zaplatí spolu so žiadosťou o vydanie rozhodnutia o odsúhlasení metódy ocenenia úhradu vo výške podľa osobitného predpisu, 80d) ak ide o jednostranné odsúhlasenie správcom dane a vo výške podľa osobitného predpisu, 80e) ak ide o odsúhlasenie na základe uplatnenia zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia. Úhrada podľa predchádzajúcej vety sa platí bez výzvy a je splatná pri podaní žiadosti o vydanie rozhodnutia o odsúhlasení metódy ocenenia. Ak nebola úhrada zaplatená pri podaní žiadosti a v určenej výške podľa osobitného predpisu, je splatná do 15 dní odo dňa doručenia písomnej výzvy správcu dane na jej zaplatenie. Ak úhrada nebude zaplatená v lehote alebo vo výške určenej vo výzve, považuje sa žiadosť za nepodanú, túto skutočnosť oznámi správca dane daňovníkovi. Ak správca dane vydá oznámenie o nevyhovení žiadosti, zaplatená úhrada sa daňovníkovi nevráti. 

 	Z 	N 	Doplnené vety v §18 ods. 4 sú nadbytočné. Stav, ktorý chcú dosiahnuť je už v §18 ods. 4 dostatočne upravený, keďže daňovník je spolu so žiadosťou povinný zaplatiť aj poplatok. Situácia kedy si daňovník požiada o vydanie rozhodnutia o odsúhlasení metódy ocenenia na základe uplatnenia zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia a príslušné štáty sa nedohodnú, správca dane môže rozhodnúť o vydaní rozhodnutia o jednostrannom odsúhlasení metódy ocenenia, sa viaže len na jednu žiadosť a jeden poplatok. Pri opätovnej žiadosti musia byť splnené všetky náležitosti žiadosti, t.j. poplatok a príloha k žiadosti. 	
APSU 	Nový bod novely do čl I. k § 17 ods. 3 
Navrhujeme doplniť do novely nový bod 30 (pôvodný bod 30 a nasledujúce sa prečíslujú) v znení: 
30. V § 17 ods. 3 sa dopĺňa nový bod v znení: "k) príjem prislúchajúci k výdavku (nákladu), ktorý nebol uznaný za daňový výdavok podľa § 19, ktorý bol daňovník povinný účtovať.“ 

Zdôvodnenie: 
Navrhujeme bod doplniť do zákona, nakoľko reaguje na široké spektrum situácií v podnikaní, keď nie je možné využiť iné ustanovenia zákona o dani z príjmov a zároveň vznikajú výnosy súvisiace so zákonodarcom stanovenými nedaňovými nákladmi.  	Z 	N 	Nepovažujeme za potrebné doplnenie nového ustanovenia § 17 ods. 3 písm. k) v znení pôvodného § 17 ods. 3 písm. g). Ustanovenie § 17 ods. 3 písm. g) bolo s účinnosťou od 1.1.2015 zo zákona o dani z príjmov vypustené, nakoľko jeho (subjektívny) výklad umožňoval optimalizovať daňovú povinnosť daňovníka. Ustanovenie bolo častokrát nesprávne aplikované napr. v prípade rozpustenia, resp. použitia rezerv, ktorých tvorba nebola považovaná za daňový výdavok alebo opravných položiek, pričom správne malo byť aplikované ustanovenie § 17 ods. 23 zákona o dani z príjmov; v prípade prefakturácií nákladov, ktoré daňovník považoval za nedaňové výdavky vylučoval zo základu dane aj príjmy vzťahujúce sa k týmto výdavkom, pričom správne mal tieto výdavky zaúčtovať ako daňové výdavky (napr. dodanie služby, reklamných predmetov) a k nim prislúchajúce zdaniteľné príjmy. V prípade „nedaňového“ odpisu pohľadávok a následného vylúčenia príjmu plynúceho z dodatočnej úhrady pohľadávky sme toho názoru, že daňovník by mal využiť dostupné prostriedky na získanie úhrady pohľadávky, nie ju bezdôvodne odpísať pred uplynutím premlčacej doby a má teda dostatočný časový priestor na to, aby pohľadávku odpísal do daňových výdavkov prostredníctvom daňovo uznaných opravných položiek. V ostatných prípadoch, v ktorých nie je možné postupovať podľa špecifických ustanovení zákona o dani z príjmov možno vychádzať z § 17 ods. 2 písm. c) v nadväznosti na § 17 ods. 3 písm. c), kedy sa do základu dane nezahŕňa suma, ktorá už bola u toho istého daňovníka zdanená podľa zákona o dani z príjmov alebo podľa doterajších predpisov. 

AMCHAM 	K bodom 5. a 25. (§§ 3 a 12 - dary): 
Navrhujeme vypustiť ako nadbytočné a diskriminačné 

Zdôvodnenie: Toto ustanovenie cielene diskriminuje len jednu malú skupinu podnikateľov a znevýhodňuje veľmi vybraný okruh prijímateľov. Poskytovanie darov taxatívne vymedzeným okruhom osôb (v zákone o dani z príjmov pod legislatívnou skratkou "držiteľ") poskytovateľom zdravotnej starostlivosti je veľmi striktné obmedzene zákonom o liekoch. Preto vychádzajúc aj z usmernenia vydaným Ministerstvom zdravotníctva v spolupráci s Ministerstvom financií ku zmenám zákona o dani z príjmov k 1.12.2011, transakcie formálne pomenované dary nemusia byť svojou podstatou dary, ale môžu byť napríklad reklamou. Transakcie majú byť posudzované podľa svojej podstaty nie formy a preto sa úprava v paragrafoch 3 a 12 javí zbytočná, pretože chce cielene postihnúť aj reklamu. Ak však ide o dar svojou podstatou, ktorý je legálne poskytnutý, potom je táto úprava diskriminačná. 
 	Z 	N 	Uvedená úprava je spresňujúcim návrhom, ktorý si vyžiadala aplikačná prax. Dary poskytované držiteľmi poskytovateľom zdravotnej starostlivosti, jeho zamestnancovi alebo zdravotníckemu pracovníkovi boli zdaňované už podľa úpravy zákona od 1. 12. 2011 a to v rámci pojmu nepeňažné plnenie, ktoré zahŕňalo akékoľvek nepeňažné plnenie, t.j. aj dary ak išlo o vzťah medzi držiteľom a poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. 	
AMCHAM 	K bodu 26 (§ 12 ods. 7 písm. c): 
Navrhujeme preformulovať, prípadne doplniť presnejšiu definíciu daňového výdavku: "v rozsahu, v akom nie je daňovým výdavkom alebo obdobou daňového výdavku podľa zahraničnej daňovej legislatívy, v prípade, že subjekt, ktorý podiel na zisku vypláca nie je daňovník podľa tohto zákona, u daňovníka vyplácajúceho tento podiel na zisku" 

Zdôvodnenie: Ustanovenie "v rozsahu, v akom nie je daňovým výdavkom u daňovníka vyplácajúceho tento podiel na zisku" by podľa nášho názoru malo byť vykladané so zreteľom na definíciu daňového výdavku podľa §2 pís. i) zákona. Rozumieme, že bod 26 by sa mal uplatňovať aj na cezhraničné hybridné inštrumenty. Zahraničný daňovník vyplácajúci podiel na zisku ale tento podiel nikdy neuplatní ako daňový výdavok v zmysle §2 pís. i) zákona. 
 	Z 	N 	Uvedené znenie vychádza zo znenia novely smernice Rady 2011/96/EÚ o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch. Na znení sa jednomyseľne zhodli všetky členské štáty ako na najvhodnejšom znení, ktoré umožní zabrániť prípadom dvojitého nezdanenia prijatých dividend. Slovenská republika transponuje smernicu do vnútroštátnej legislatívy v znení požadovanom smernicou. 
Ustanovenie vyžaduje, aby príjemca dividend preukázal, že jeho dcérska spoločnosť si neuplatnila sumu zodpovedajúcu vyplatenej dividende ako daňový náklad. Navrhované znenie pokrýva takýto výklad a nie je nutné doplniť odvolávku na zahraničnú daňovú legislatívu. 
 	
AMCHAM 	K bodu 28 (§16): 
Navrhujeme vypustiť ako nadbytočné 

Zdôvodnenie: Úprava v paragrafe 16 zavádza nový druh príjmu zdaniteľný v SR a to pre nerezidentov, teda zahraničných poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, zahraničných lekárov, ktorí sa účastnia aj zahraničných podujatí organizovaných zahraničnými držiteľmi, ktorí majú v SR organizačnú zložku alebo stálu prevádzkareň. Takéto plnenie však musí súvisieť s aktivitami v SR. Toto ustanovenie sa v praxi bude týkať veľmi malého okruhu daňovníkov-nerezidentov, kde vo väčšine prípadov zdanenie vylúči zmluva o zamedzení dvojitého zdanenia. Z toho dôvodu sa nám zdá toto ustanovenie nadbytočné a príliš náročné na posudzovanie pre držiteľov. 
 	Z 	N 	Zákon rieší aj situácie, ktoré by mohli nastať a reaguje na vzniknuté problémy z praxe. 	
AMCHAM 	K bodu 45 (§25a): 
Navrhujeme upraviť písmeno c) a d) §25a nasledovne: 

"c) hodnota započítaná na vklad spoločníka,37a) u individuálne vloženého finančného majetku, ktorý vkladateľ nadobudol podľa § 17b 
e) pôvodná cena, ak ide o finančný majetok,1) ktorý nadobudol prijímateľ nepeňažného vkladu pri uplatnení pôvodných cien podľa § 17d alebo nástupnícka účtovná jednotka od obchodnej spoločnosti alebo družstva zanikajúcich bez likvidácie pri uplatnení pôvodných cien podľa § 17e; pôvodnou cenou u vkladateľa nepeňažného vkladu sa rozumie celková hodnota nepeňažného vkladu vyjadrená v pôvodných cenách, ktorú preberá príjemca nepeňažného vkladu podľa § 17d." 

Zároveň navrhujeme doplniť písmeno f) 

"f) hodnota splateného peňažného vkladu a hodnota započítaná na vklad spoločníka,37a) u nepeňažného vkladu u vkladateľa. Za splatený vklad sa považuje aj zvýšenie základného imania obchodnej spoločnosti alebo družstva na základe rozhodnutia valného zhromaždenia obchodnej spoločnosti alebo predstavenstva družstva." 

Zároveň navrhujeme vypustiť§19, ods. (4), ktoré sa doplnením §25a javí ako nadbytočné a duplicitné. 

Zdôvodnenie: 
Nami navrhovaná úprava dopĺňa situácie, ktoré v pôvodnom návrhu znenia §25a chýbali a zároveň vypúšťa ustanovenie zákona, ktoré sa pri doplnení pojmu "Vstupná cena" do zákona javí ako zbytočné. 
 	Z 	ČA 	V prípade doplneného písmena f) nepovažujeme za nevyhnutné doplniť hodnotu započítanú na vklad spoločníka, pretože táto je už uvedená v písmene c). Zároveň za splatený vklad na daňové účely považuje iba zvýšenie základného imania obchodnej spoločnosti a družstva na základe rozhodnutia valného zhromaždenia obchodnej spoločnosti alebo predstavenstva družstva zo zisku po zdanení. 

AMCHAM 	K bodu 55 (§ 55a): 
Celý bod navrhujeme vypustiť ako nadbytočný a neprimeraný. 

Novela v bode 26 (§ 12 ods. 7 c) už dostatočne jasne upravuje situáciu „dvojitého nezdanenia“ príjmov z hybridných finančných nástrojov, ktoré, ak budú v zahraničí (v krajine, z ktorej sa vyplácajú) považované za daňovo uznateľné náklady na úroky, slovenský zákon o dani z príjmov ich už napriek ich definícii (ako podiel na zisku) nebude považovať za nezdaniteľné (navrhuje sa ich vylúčenie z príjmu, ktorý nie je predmetom dane - § 12). 

Navyše Daňový poriadok už od roku 2014 v § 2 ods. 6 obsahuje všeobecné pravidlo proti zneužívaniu v zmysle Odporúčania komisie v súvislosti s agresívnym daňovým plánovaním 2012/772/EÚ). Správca dane teda už má prostredníctvom § 2 ods. 6 dostatočný nástroj na ignorovanie predstieraných právnych úkonov alebo na prípadnú reklasifikáciu typu príjmu (na daňové účely) vrátanie podielov na zisku na iný typ príjmu v zmysle celkových ekonomických okolností prípadu. 
 	Z 	N 	Uvedené znenie vychádza zo znenia smernice Rady 2011/96/EÚ o spoločnom systéme zdaňovania uplatňovanom v prípade materských spoločností a dcérskych spoločností v rozličných členských štátoch (ďalej „smernica“). Toto ustanovenie predstavuje spoločné minimálne pravidlo proti zneužívaniu, na ktorom sa zhodli členské štátu EÚ. Účelom tohto ustanovenia je predchádzať zneužívaniu smernice 2011/96/EÚ. V prípade, ak by SR neimplementovala tento minimálny štandard v znení uvedenom v smernici, mohlo by to viesť k medzere v navrhnutom systéme boja proti daňovým únikom v EÚ. SR by sa tak mohla začať využívať na vytváranie rôznych umelých konštrukcií za účelom získania daňových výhod. Ustanovenia v § 12 ods. 7 písm. c a v § 50a pokrývajú rôzne situácie agresívneho daňového plánovania. Navyše, ustanovenie v § 2 ods. 6 Daňového poriadku je všeobecné a jeho znenie nezodpovedá požiadavkám EÚ na pravidlá proti zneužitiu pre oblasť pokrytú smernicou. 	
AMCHAM 	K bodu 57 (§ 52zg): 
Navrhujeme doplniť o ustanovenie 4 

"(4) Ustanovenia §19 ods. 2 písm f) a g), §25 ods 1 písm. c) a §25a v znení účinnom od 1. januára 2016 sa použijú pre účely stanovenia vstupnej ceny finančného majetku nadobudnutého po 1. januári 2016." 

Zdôvodnenie: V navrhovanom znení chýbajú prechodné ustanovenia k predmetným paragrafom. 	Z 	A 	Pri finančnom majetku obstaranom od 1. januára 2016 sa pri uplatňovaní daňových výdavkov bude vychádza zo vstupnej ceny uvedenej v novom § 25a zákona o dani z príjmov. Pri finančnom majetku, ktorý bol obstaraný do 31.12.2015 sa pri uplatňovaní daňových výdavkov bude vychádzať z ocenenia tohto majetku, akým bol finančný majetok ocenený pri jeho nadobudnutí podľa právnych predpisov platných v čase jeho nadobudnutia.