Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony  

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	75  / 21 	
Počet vyhodnotených pripomienok	75 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	45  / 4 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	12  / 6 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	18  / 11 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
2 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
3 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
4 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
5 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	 	 	x 	 	
6 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
7 .	Národná banka Slovenska 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
8 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
9 .	Hospodárska a sociálna rada SR 	 	 	 	x 	
10 .	Slovenská komora audítorov 	 	 	 	x 	
11 .	Slovenská asociácia podnikových finančníkov  	1 (1o,0z) 	 	 	 	
12 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
13 .	Slovenská komora daňových poradcov 	9 (0o,9z) 	 	 	 	
14 .	Slovenská banková asociácia 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
15 .	Slovenská asociácia poisťovní 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
16 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
17 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
18 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
19 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
20 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
21 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
22 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Republiková únia zamestnávateľov 	6 (0o,6z) 	 	 	 	
24 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
25 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
26 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
29 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
32 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
33 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
34 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
35 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
36 .	Združenie podnikateľov Slovenska 	 	 	 	x 	
37 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	5 (4o,1z) 	 	 	 	
38 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
39 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
40 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
41 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
42 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
43 .	Union zdravotná poisťovňa, a.s. 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
44 .	eustream a.s. 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
45 .	Americká obchodná komora v Slovenskej republike 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
	SPOLU	75 (54o,21z) 	0 (0o,0z) 	14 	10 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
GP SR 	1. K čl. I, bod 9, § 26 ods. 9 
Navrhujeme slová „a iné údaje“ vypustiť, prípadne nahradiť ich uvedením konkrétnych povinností. Zákon musí pre poskytovateľov jednoznačne ustanoviť ich povinnosti. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený nadväzne na zásadnú pripomienku MDVaRR SR. 	
GP SR 	2. K čl. I, bod 30, § 155 ods. 1 písm. f) 
Formulácia uvedeného znenia sa nám javí ako ťažko zrozumiteľná pre bežného občana, nenapĺňajúca zásadu, že právna norma podľa článku 6 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky má byť predovšetkým všeobecne zrozumiteľná. 

Na základe uvedeného odporúčame zvážiť prepracovanie predmetného ustanovenia. Obdobný postup navrhujeme aj v bodoch 31 a 32. 
 	O 	N 	Návrh vychádza z platného znenia, nedochádza k podstatnej zmene legislatívneho textu. 

GP SR 	3. K čl. I, bod 35, § 155a 
Bod 35 navrhujeme vypustiť a § 155 odporúčame doplniť odsekom 15, ktorý znie: 

„(15) Za viac správnych deliktov toho istého daňového subjektu sa uloží sankcia podľa ustanovenia vzťahujúceho sa na správny delikt najprísnejšie postihnuteľný.“. 
 	O 	ČA 	Absorpčná zásada bude naďalej upravená v samostatnom ustanovení, pričom znenie bolo preformulované tak, aby zohľadňovalo osobitosti pri ukladaní pokút orgánmi finančnej správy. 	
ÚOOÚ 	čl. I bodu 8 a nad rámec navrhovaného materiálu 
V § 26 ods. 8 navrhujeme za slovo „priečinky“ vložiť čiarku a slová „v rozsahu titul, meno, priezvisko, adresa doručenia zásielky, ak je takou osobou fyzická osoba“. 

V § 26 ods. 8 navrhujeme za slovo „odosielateľoch“ vložiť čiarku a slová „v rozsahu titul, meno, priezvisko, adresa doručenia zásielky, ak je odosielateľom fyzická osoba“. 

Odôvodnenie: 
Odporúčaná úprava precizuje spracovateľskú operáciu poskytnutia osobných údajov, ak v odôvodnených prípadoch ide o poskytovanie osobných údajov fyzických osôb. 	O 	N 	Navrhovaná úprava nad rámec návrhu novely zákona nie je potrebná, nakoľko požadované údaje o totožnosti osôb budú požadované v súlade so zákonom o ochrane osobných údajov. 	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 466/2009 Z. z. o medzinárodnej pomoci pri v 
KOZ SR k predloženému návrhu nemá pripomienky. 	O 	A 	 	
NBS 	K čl. I (k paragrafovému zneniu návrhu novely zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) 

1. V čl. I bode 6 (§ 26 ods. 3) požadujeme prehodnotiť uvedenú formuláciu úvodnej vety, ktorá bude zahrňovať všetkých poskytovateľov platobných služieb, ktorí doteraz takúto zákonnú povinnosť nemali. Z dôvodovej správy vyplýva, že zámerom predkladateľa návrhu zákona je zahrnúť do uvedenej povinnosti tých poskytovateľov platobných služieb, ktorí sú vymenovaní v dôvodovej správe. Podľa návrhu zákona by však takúto povinnosť mali aj viacerí nepodnikateľskí poskytovatelia platobných služiek ako napr. Národná banka Slovenska alebo Štátna pokladnica. 

2. V čl. I bode 18 (§ 52 ods. 4) je potrebné slová „ods. 1“ nahradiť slovami „odseku 1“ (2x). 

3. V čl. I bode 31 (§ 155 ods. 1 písm. g)) odporúčame nad slovo „banky“ vložiť odkaz 92ba. Poznámka pod čiarou k odkazu 92ba znie takto: 
„92ba) Čl. 12 ods. 12.1 Protokolu o Štatúte Európskeho systému centrálnych bank a Európskej centrálnej banky (Ú.v. EÚ C 326, 26.10.2012).”. 
Táto pripomienka sa primerane vzťahuje na čl. I body 32 a 34. 

4. V čl. I bode 35 (§ 155a ods. 2) je potrebné za slovo „podľa“ vložiť slovo „osobitných“. 
5. V čl. I nad rámec návrhu zákona odporúčame doplniť súvisiace novelizačné body týkajúce sa § 52 ods. 5, 6, 7 a 8 zákona č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“), ktorými by sa určili lehoty na zverejňovanie aktualizovaných zoznamov platiteľov resp. neplatiteľov dane z pridanej hodnoty na webovom sídle Finančného riaditeľstva Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie 
Z doterajšej praxe vyplýva, že v čase uskutočnenia zdaniteľného obchodu je síce dodávateľ zverejnený v zozname Finančného riaditeľstva Slovenskej republiky podľa § 52 ods. 6 zákona, ale postavenie platiteľa dane z pridanej hodnoty z rôznych dôvodov naďalej užíva (napríklad nezanikla mu platnosť IČ DPH, resp. odpadli dôvody na zrušenie registrácie a naďalej je vedený v zozname podľa § 52 ods. 6 zákona, nebol vymazaný zo zoznamu podľa § 52 ods. 7 zákona a nebol zverejnený v zozname podľa § 52 ods. 8 zákona). 
Cieľom navrhovanej zmeny v súčasnosti platnej právnej úpravy je efektívnejšie a rýchlejšie overiť postavenie dodávateľa tovaru alebo služieb v tuzemsku objednávateľom v čase uskutočnenia zdaniteľného obchodu v zoznamoch, ktoré zverejňuje Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky na svojom webovom sídle, a odbúra vážnu neistotu u platiteľa, ktorý ručí za daň z predchádzajúceho stupňa podľa 69b zákona č. 222/2004 Z.z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. 
 	O 	ČA 	Legislatívne úpravy boli vykonané. 
Pripomienka k § 26 návrhu zákona je v súlade so zámerom predkladateľa. 
Navrhované znenie bodov 31 až 34 je v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády, osobitný odkaz nie je potrebný. 
Zoznamy podľa § 52 ods. 6, 7 a 8 sú zverejňované priebežne, čo vyplýva zo slova "aktualizovaný". 	
NBS 	K čl. II (k paragrafovému zneniu návrhu novely zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 466/2009 Z. z. o medzinárodnej pomoci pri vymáhaní niektorých finančných pohľadávok a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 531/2011 Z. z. sa mení  

V čl. II bode 2 navrhujeme do poznámky pod čiarou k odkazu 16 doplniť aj odkaz na Nariadenie rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Národného vestníka Európskej únie (Ú.v. EÚL 69, 13.3.2013, s.1). 

 	O 	N 	Poznámka k odkazu 16 vypustená v súlade s pripomienkou OAP SVL UV SR. 	
ZMOS 	K doložke vplyvov 
Návrh nemá zásadný dopad na obce ako správcov miestnej dane, môže mať ekonomické dopady v prípadoch, keď mestá a obce vystupujú voči finančnej správe ako daňový subjekt v prípadoch platenia priamych a nepriamych daní – obyčajná pripomienka. 	O 	N 	Z pripomienky nevyplývajú žiadne návrhy, z uvedeného dôvodu ju nie je možné vyhodnotiť. 	
SAPF 	K bodom 30. až 34. návrhu novely zákona 
Navrhujeme ponechať úpravu pokút bez časového prvku tak, aby v prípade neskoršie vyrubenej dane nebola uložená vyššia sankcia. 
V bodoch 30, 31, 32, 33 a 34 preto navrhujeme vylúčiť slová „ročne“. 

Zdôvodnenie: V prípade vyrubenia dane správcom dane na základe výsledkov daňovej kontroly, nemá daňový subjekt možnosť ovplyvniť ani začiatok výkonu kontroly, ani dĺžku jej trvania. Oproti doterajšiemu stavu tak môže dôjsť k výraznému zvýšeniu sankcií pre daňové subjekty, najmä v prípadoch, ak je daňová kontrola vykonávaná neskôr a k vyrubeniu dane na základe kontroly dôjde oveľa neskôr, ako bol deň uplynutia lehoty na podanie daňového priznania. 

Rovnako v prípadoch, ak daňový subjekt podá dodatočné daňové priznanie neskoršie. V mnohých prípadoch nie je možné podať dodatočné daňové priznanie „včas“, vo väčšine prípadov sa jedná o chyby, ktorých odhalenie daňový subjekt často nemá možnosť ovplyvniť a urýchliť. 
Stanovenie pokút na časovom princípe zvýši finančné nároky na daňové subjekty. 

 	O 	ČA 	Úprava pokút s časovým prvkom predstavuje opatrenie, ktorým sa riešia nemotivujúce daňové sankcie. Toto opatrenie je výsledkom záverov pracovnej skupiny Doing Business - platenie daní a je jedným z návrhov na zlepšenie podnikateľského prostredia v nadväznosti na Uznesenie vlády SR č. 14 zo 7.1.2015 (K správe o stave podnikateľského prostredia v SR s návrhmi na jeho zlepšenie). Výpočet sankcie sa upravil tak, že sankcia sa bude počítať odo dňa pôvodnej splatnosti najdlhšie do uplynutia lehoty na podanie DDP po začatí daňovej kontroly, resp. do dňa doručenia oznámenia o určovaní dane podľa pomôcok. 	
SKDP 	K čl I bodu 3: 
Navrhujeme tento bod vypustiť. 
Odôvodnenie: 
- Podľa dôvodovej správy, ak osoba uvedená v § 14 ods. 1 zákona ani na výzvu nedoručí podanie finančnej správe elektronicky podpísané ZEP alebo v súlade s dohodou uzatvorenou so správcom dane, bude sa takéto podanie považovať za nepodané. Uvedené odôvodnenie nekorešponduje s úpravou podľa § 13 ods. 8, resp. dikcia „primerane“ postupovať je zavádzajúca. V prípade podania vyjadrenia k protokolu, odvolania a pod. osobou uvedenou v § 14 ods. 1 zákona, nakoľko nedostatok formy bezpochyby nespôsobuje, že tieto podania nie sú spôsobilé na prerokovanie, nie je žiaden dôvod vyzývať na odstránenie nedostatkov , resp. považovať podanie pri ich neodstránení za nepodané. Navrhovaná úprava pri takomto výklade je v rozpore s čl. 46 ods. 1 Ústavy SR (právo na inú právnu ochranu), pretože odmietnutie týchto podaní iba pre neodstránenie vady ich formy nerešpektuje požiadavky princípu proporcionality pri zasahovaní do tohto základného práva. Verejný záujem na elektronickej komunikácii je dostatočne chránený ustanovením § 154 ods. 1 písm. j) zákona. Zároveň povinnosť postupovať podľa ustanovení § 13 ods. 8 a 9 vyplývala finančnej správe aj podľa súčasnej právnej úpravy nakoľko predmetné podania nebolo možné v zmysle platnej právnej úpravy považovať ani za nedoručené ani za nepodané. 
 	Z 	N 	Ustanovenie o povinnosti doručovať podania elektronickými prostriedkami bolo prijaté v súlade so zámerom elektronizácie finančnej správy ako aj v súlade s e-Governmentom. Požiadavka princípu proporcionality je dodržaná aj v prípade, keď podania je nevyhnutne potrebné doručiť elektronicky. 

 	
SKDP 	K čl. I bodu 4  
Navrhujeme tento bod vypustiť. 
Odôvodnenie: 
- Odmietnutie týchto podaní iba pre nedodržanie formy, pričom nepodanie predmetných podaní včas má pre daňový subjekt závažné dôsledky – postih za spáchanie správneho deliktu, pri DPH napr. dokonca možnosť zaradenia na „čiernu listinu“, prípadne až zrušenie registrácie, nerešpektuje požiadavky princípu proporcionality. Verejný záujem na elektronickej komunikácii je dostatočne chránený ustanovením § 154 ods. 1 písm. j) zákona. Zároveň už samotná právna úprava v ustanovení § 14 ods. 1 zákona je zrejme pri vymedzenej skupine daňových subjektov porušením viacerých základných práv a slobôd garantovaných Ústavou SR ako aj Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ďalej len „Dohovor“). Predmetné vyplýva napr. z rozhodnutia britského súdu vo veci LH Bishop Electrical Co Ltd A F Sheldon (t/a Aztec Distributors) v Revenue & Customs, ktorý bezvýnimočné zavedenie povinného elektronického doručovania daňových priznaní bez zohľadnenia veku, počítačovej gramotnosti, zdravotného stavu, dostupnosti internetu atď. považoval za porušenie článku 1 Protokolu č. 1 Dohovoru samostatne i v spojení s článkom 14 Dohovoru, ako aj porušenie článku 8 Dohovoru samostatne i v spojení s článkom 14 Dohovoru. 

 	Z 	N 	Ustanovenie o povinnosti doručovať podania elektronickými prostriedkami bolo prijaté v súlade so zámerom elektronizácie finančnej správy ako aj v súlade s e-Governmentom. Nakoľko pripomienkujúci subjekt napáda elektronickú komunikáciu podľa § 14 ako takú, čo nie je predmetom novely, na túto pripomienku nemožno prihliadnuť. 	
SKDP 	K čl. I k bodom 3 a 4  
V dôvodovej správe, časti B. Osobitná časť, sa k uvedeným bodom uvádza, že podania, ktoré majú predpísanú formu, ktoré osoba povinne komunikujúca elektronicky doručí inak ako elektronickými prostriedkami podpísané ZEP alebo v súlade s dohodou uzavretou so správcom dane, sa naďalej budú považovať za nedoručené. 
Navrhujeme vypustiť slovo „naďalej“ (ak nedôjde k vypustenie bodu 3) 
Odôvodnenie: 
- Uvedená formulácia je účelovo zavádzajúca, snažiaca sa dodatočne ospravedlniť doterajší nezákonný postup správcov dane. Aj podľa súčasnej právnej úpravy totiž bola finančná správa povinná v prípade ak bolo podanie urobené inak ako elektronickými prostriedkami, a to aj osobami uvedenými v § 14 ods. 1 zákona, postupovať podľa § 13 ods. 8 a 9, nakoľko predmetné podania nebolo možné v zmysle platnej právnej úpravy považovať ani za nedoručené ani za nepodané. 
 	Z 	N 	Povinnosť elektronickej komunikácie pre osoby uvedené v § 14 ods. 1 je účinná od 1.1.2014, pričom ak tieto osoby nedoručia svoje podania elektronicky, na tieto sa neprihliada. Navrhovanými bodmi 3 a 4 sa na podania nedoručené elektronicky nebude prihliadať len v prípade štruktúrovaných dokumentov v záujme proklientského prístupu. V prípade podaní, ktoré sa nepredkladajú v štruktúrovanej forme sa zavádza povinnosť správcu dane vyzývať DS na ich doručenie elektronickými prostriedkami, v dôsledku čoho dôjde k ústretovému konaniu zo strany finančnej správy voči klientom FS. 	
SKDP 	K čl. I k bodu 10  
V navrhovanom § 26 ods.10 navrhujeme vypustiť text „a iné údaje potrebné na účely správy daní“. 
Odôvodnenie: 
Z takto formulovaného znenia nie je jasné, aké údaje sú dotknuté osoby povinné správcovi dane poskytnúť, za účelom zabezpečenia právnej istoty, navrhujeme predmetnú časť ustanovenia vypustiť. 
 	Z 	N 	Nakoľko pri správe daní možno žiadať len údaje potrebné pri správe daní (nie akékoľvek), pričom takéto údaje budú po ich získaní predmetom daňového tajomstva, nie je možné ich konkrétne definovať. Navrhovaná konštrukcia je už zaužívaná aj v iných prípadoch poskytovania súčinnosti. Dôvodová správa bližšie popisuje o aké informácie pôjde v prípade užívateľov internetových služieb. 	
SKDP 	K čl. I bodu 33 
V navrhovanom § 155 ods. 2 navrhujeme text „najviac však vo výške vyrubenej sumy“ nahradiť textom „najviac však vo výške 50% vyrubenej sumy“. 
Zároveň navrhujeme doplniť nasledovný text: „Pokuta podľa odseku 1 písm. f) až h) sa nepočíta za dni, počas ktorých je daňová kontrola alebo daňové konanie prerušené podľa § 61 zákona. Počas vyrubovacieho konania a odvolacieho konania možno pokutu počítať celkovo maximálne za 120 dní. V prípade zrušenia rozhodnutia odvolacím orgánom alebo súdom z dôvodu nezákonnosti rozhodnutia za obdobie ďalšieho konania až do dňa právoplatnosti rozhodnutia sa už pokuta nepočíta“. 
Odôvodnenie: 
- Možnosť uloženia pokuty až vo výške 100% vyrubenej sumy nie je v súlade s princípom proporcionality. Zároveň nie je prípustné, aby výška sankcie bola závislá od dĺžky daňovej kontroly (ktorá v súčasnosti z dôvodu možnosti jej opakovaného prerušovania častokrát trvá aj niekoľko rokov) a následného konania, ktoré v prípade vyrubovacieho konania ani nemá stanovenú maximálnu dĺžku trvania, resp. je v praxi bežné, že toto trvá viac ako rok, resp. že nadriadený orgán predlžuje lehotu konania aj o 300 dní. Nie je prípustné zároveň, aby výška sankcie bola závislá na prípadných prieťahoch v konaní zo strany orgánov finančnej správy, alebo na nutnosti opätovného vrátenia veci na ďalšie konanie, či už odvolacím orgánom alebo súdom z dôvodu nezákonnosti rozhodnutia. Navrhovaná právna úprava v bode 33 návrhu priamo motivuje správcu dane i odvolací orgán k prieťahom v konaní a nezákonnému postupu, pretože umožňuje zvýšiť príjem štátneho rozpočtu cestou vyššieho výberu pokút. Navrhovaná maximálna dĺžka, za ktorú možno počítať pokutu vo vyrubovacom a odvolacom konaní reflektuje lehoty na rozhodnutie upravené v § 65 zákona, kedy zákonodarca aj pre osobitne zložité prípady určil lehotu 60 dní. Navrhovanou zmenou by sa dosiahla aspoň určitá spravodlivosť sankčného systému, ktorý do trestania daňových subjektov za spáchanie rovnakého deliktu zavádza prvok nerovnosti, keďže výšku sankcie robí závislou na tom, kedy orgány finančnej správy počas obdobia upraveného v § 69 zákona začnú daňovú kontrolu, resp. vyrubia daň. Aj preto je maximálna výška pokuty navrhovaná vo výške 50% vyrubenej sumy. 
 	Z 	ČA 	Maximálna výška uloženej pokuty je v súlade so závermi stretnutia pracovnej skupiny Doing business : "Platenie daní" zo dňa 3.12.2014, ktorá bola vytvorená v nadväznosti na Uznesenie vlády SR je navrhovaná maximálna výška uloženej pokuty č. 14 zo 7.1.2015 (K správe o stave podnikateľského prostredia v SR s návrhmi na jeho zlepšenie). Výpočet sankcie sa upravil tak, že sankcia sa bude počítať odo dňa pôvodnej splatnosti najdlhšie do uplynutia lehoty na podanie DDP po začatí daňovej kontroly, resp. do dňa doručenia oznámenia o určovaní dane podľa pomôcok. 	
SKDP 	K čl. I bodu 35. 
Navrhujeme v prvej vete § 155a ods. 1 vypustiť spojenie „ak je to účelné a možné“ a spojenie „ktorý správne delikty zistil“. 
Odôvodnenie: 
- Absorpčná zásada je jednou z kľúčových zásad ukladania trestov v SR. Zásady ukladania trestov pri tom musia byť formulované úplne jasne a jednoznačné. Z judikatúry súdov SR (ale napr. aj ČR) jednoznačne vyplýva, že základné zásady trestného konania a ukladania trestov sa majú v SR (aj vzhľadom na výklad pojmu „trestné obvinenie“ aplikovaný ESĽP) aplikovať rovnako aj pre oblasť administratívneho trestania. Uvedené vyplýva aj z navrhovanej úpravy Súdneho správneho poriadku. To, či absorpčná zásada bude alebo nebude aplikovaná, preto nemôže byť na „posúdení“ účelnosti a možnosti správcom dane, nakoľko to by v zásade znamenalo, že správca dane bude rozhodovať o tom, či v konkrétnom prípade uplatní absorpčnú zásadu alebo naopak tzv. sčítaciu zásadu, ktorá je jej pravým opakom a v SR sa neuplatňuje (aplikácia uvedenej zásady nemôže byť obmedzovaná posudzovaním jej „účelnosti“) . Uvedené by zároveň bolo porušením zásady nulla poena sine lege, z ktorej vyplýva požiadavka, aby pravidlá ukladania trestov boli stanovené zákonom tak, aby boli páchateľovi zrejmé, už v čase spáchania správneho deliktu. Zároveň uvedená dikcia by bola porušením zásady rovnosti všetkých pred zákonom. 
- Dikcia, podľa ktorej, by pri aplikácii alebo neaplikácii absorbčnej zásady bolo rozhodujúce, ktorý správca dane správny delikt zistí, je v zásade popretím tejto zásady, nakoľko umožňuje vylúčiť aplikáciu uvedenej zásady napr. na základe voľby finančnej správy, že daňovú kontrolu viacerých zdaňovacích období bude vykonávať viacero správcov dane, čo v konečnom dôsledku je opäť v rozpore zo zásadami uvedenými vyššie. Rovnako tak dikcia „správne delikty zistil“ umožňuje správcovi dane obchádzať aplikáciu predmetnej zásady s odôvodnením, že niektoré správne delikty zistil až po vydaní rozhodnutia za iné správne delikty. 
- Aj vzhľadom na navrhovanú právnu úpravu Súdneho správneho poriadku navrhujeme zosúladiť predmetnú úpravu s dikciou upravenou v Trestnom zákone a to pre ukladanie úhrnného a súhrnného trestu. 
 	Z 	ČA 	Nakoľko navrhovanou úpravou sa do daňového poriadku zavádza absorpčná zásada pri ukladaní pokút nadväzne na Odporúčanie Výboru ministrov R (91) pre členské štáty o správnych sankciách, schválené Výborom ministrov13. februára 1991, podľa ktorého sa požiadavky čl. 6 ods. 1 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd vzťahujú aj na správne trestanie, navrhovaná úprava bodu 35 reaguje na osobitosti pri ukladaní pokút na úseku správy daní vo všeobecnosti, a tiež v iných oblastiach, ako je napr. účtovníctvo, zákon o ERP a pod. 
Z dôvodu, že správca dane musí rešpektovať osobitosti jednotlivých právnych úprav, čo v praxi nie je ľahké skĺbiť, je potrebné ponechať v bode 35 slová „ak je to účelné a možné“ za účelom, aby k ukladaniu pokút dochádzalo racionálnym spôsobom, aby aj rozhodnutie o pokute bolo pre daňový subjekt zrozumiteľné . 
Došlo k prehodnoteniu legislatívneho textu „ktorý správne delikty zistil“ tak, aby ukladanie úhrnnej pokuty bolo v praxi realizovateľné . 
 	
SKDP 	K čl. I bodu 37. 
Navrhujeme vypustiť ods.3 
Odôvodnenie: 
Podľa navrhovaného znenia zákona, postup podľa § 155a sa pri ukladaní úhrnnej pokuty po 1. januári 2016 uplatní, ak k naplneniu podmienok podľa § 155a došlo do 31. decembra 2015 a ak je to pre daňový subjekt priaznivejšie.“, pričom v zmysle ustanovenia § 155a môže správca dane uložiť úhrnnú pokutu. Nakoľko navrhovaná právna úprava neobsahuje povinnosť pre správcu dane v prípade vydania rozhodnutia o uložení pokuty uviesť úvahu na základe ktorej dospel k určeniu výšky pokuty, v prípade, ak správca dane neuplatní postup podľa § 155a zákona, nie je možné posúdiť, či by uloženie úhrnnej pokuty bolo pre daňový subjekt priaznivejšie. Rozhodnutie správcu dane o uložení pokuty, kedy nebude aplikovať § 155a, nie je možné preskúmať, nakoľko nie je možné posúdiť, či by uplatnenie § 155a nebolo pre daňový subjekt priaznivejšie. 
Ako alternatívu uvedeného, v prípade zachovania ods.3 navrhovaného § 165e, navrhujeme doplniť súčasné znenie § 155 ods.3 daňového poriadku. N8vrh doplnenia a jeho odôvodnenie je uvedené v tomto materiály v časti „doplnenie bodu 39“ 
 	Z 	A 	Odsek 3 bol vypustený.  	
SKDP 	K čl. I nový bod 38. 
Navrhujeme doplniť čl. I o nový bod 38, ktorý znie: 
V § 165b ods. 3 sa slová „od 1.januára 2016“ nahrádzajú slovami „od 01.januára 2017“. 
Odôvodnenie: 
- Vzhľadom k tomu, že doručovanie písomností daňovým subjektom je zásadným úkonom finančnej správy, pričom od okamihu doručenia plynú daňovému subjektu vo väčšine prípadov lehoty, v ktorých je povinný splniť uloženú povinnosť, ktorej nesplnenie môže byť správnym deliktom, resp. v ktorých má možnosť uplatniť si právo na súdnu alebo inú právnu ochranu, pričom zmeškanie niektorých lehôt nie je ani možné odpustiť, je nevyhnutné, aby pred skutočným spustením povinného doručovania elektronickými prostriedkami smerom k daňovým subjektom bol uvedený systém otestovaný z hľadiska jeho funkčnosti, správnosti a spoľahlivosti doručovania, vyjasnený vzťah doručovania do elektronickej osobnej schránky daňového subjektu vs. do elektronickej osobnej schránky jeho zástupcu, pričom súčasná zákonná úprava je v tomto úplne nejasná. Zároveň je potrebné vyjasniť niektoré pojmy uvedené v zákone – napr., čo bude považované za „prijatie dokumentu“ ap., otázky kapacity osobných schránok, ako aj otázky vzťahu doručovania podľa predmetných ustanovení vo vzťahu k doručovaniu do dátových schránok podľa zákona č. 305/2011 Z.z. Napr. nie je zrejmé, ako sa bude postupovať, ak osoba (napr. daňový poradca, advokát) bude mať dátovú schránku podľa predmetného zákona, daňový subjekt doručí plnomocenstvo na zastupovanie uvedeným zástupcom, ten však nebude mať zriadenú elektronickú osobnú schránku, keďže zákon mu povinnosť požiadať o jej zriadenie neukladá. Navrhujeme posunutie predmetného termínu aj vzhľadom k tomu, že aj v súčasnosti napriek spusteniu povinnej elektronickej komunikácie smerom k finančnej správe od 01.01.2014, dodnes nie sú doriešené niektoré otázky doručovania, najmä v prípadoch zastupovania daňových subjektov, kedy napriek doručeniu plnomocenstva na zastupovanie nie je okamžite sfunkčnená aj väzba umožňujúca zástupcovi uskutočňovať za daňový subjekt podania. Posun predmetnej lehoty je bezpochyby v záujme dôslednej prípravy ako na strane daňových subjektov, tak aj na strane finančnej správy, na túto zásadnú zmenu v spôsobe doručovania a umožní predísť veľkému množstvu sporov, ktoré by potencionálne mohli vzniknúť v prípade čo aj najmenšieho zlyhania smerovania písomností do príslušných elektronických osobných schránok. 
alebo alternatívne 
v §165b ods. 3 doplniť za súčasným textom vetu: „Rozsah písomností povinne doručovaných podľa §32 určí všeobecne záväzný právny predpis Ministerstva financií SR.“ 
Odôvodnenie: 
- Navrhovaná právna úprava by umožňovala postupné zavádzanie písomností povinne doručovaných daňovým subjektom podľa §32, čo umožní postupný prechod na túto formu a otestovanie správnosti a spoľahlivosti elektronického doručovania a tým aj prípadné odstránenie zistených nedokonalostí systému bez toho, aby tým vznikalo neúmerné množstvo sporov týkajúcich sa doručovania touto formou. 

 	Z 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené tak, aby zohľadňovalo funkčnosť doručovania písomností.  	
SKDP 	Navrhujeme doplniťv čl. I bod 39, ktorý znie: 
V § 155, odsek 3 sa za prvú vetu vkladá druhá veta, ktorá znie: 
Rozhodnutie o uložení pokuty, alebo úhrnnej pokuty obsahuje odôvodnenie v ktorom sa uvedie, z akých úvah sa vychádzalo a ktoré skutočnosti boli podkladom pre určenie výšky pokuty podľa odseku 1, písm. a) až e) a úhrnnej pokuty podľa §155a . 

Odôvodnenie: 
Správca dane má veľkú ľubovôľu v určení výšky pokuty za vybrané správne delikty, pričom pri určovaní výšky pokuty je povinný prihliadať na závažnosť, trvanie a následky protiprávneho stavu. Z dôvodu minimalizácie právnej neistoty daňových subjektov navrhujeme určiť správcovi dane povinnosť zdôvodniť určenie výšky pokuty za jednotlivé správne delikty a úhrnnej pokuty za viac správnych deliktov. 
 	Z 	N 	V súčasnosti je správca dane pri určovaní výšky pokuty viazaný ustanovením 155 ods. 3 daňového poriadku a je povinný zohľadniť závažnosť, trvanie a následky protiprávneho stavu a toto zdôvodniť v odôvodnení rozhodnutia podľa § 63 ods. 5 daňového poriadku. 	
SBA 	Bod č. 19, § 52, ods. 11 
Navrhujeme znenie zmeniť v druhej vete z: 
“... V zozname sa uvedie meno a priezvisko fyzickej osoby, jej trvalý pobyt alebo miesto podnikania, ak je odlišné od trvalého pobytu, alebo obchodné meno alebo názov právnickej osoby a jej sídlo, identifikačné číslo pre daň platiteľa dane z pridanej hodnoty, dátum začatia a dátum skončenia uplatňovania osobitnej úpravy.“ 

na: 
“... V zozname sa uvedie meno a priezvisko fyzickej osoby, jej trvalý pobyt alebo miesto podnikania, ak je odlišné od trvalého pobytu, alebo obchodné meno alebo názov právnickej osoby a jej sídlo, IČO, identifikačné číslo pre daň platiteľa dane z pridanej hodnoty, dátum začatia a dátum skončenia uplatňovania osobitnej úpravy.“ 

Odôvodnenie: 
IČO je jednoznačným identifikátorom spoločnosti a preto navrhujeme ho pridať do zoznamu informácií o daňovom subjekte. 
 	O 	A 	Text doplnený. 	
SBA 	Bod č. 26, poznámka pod čiarou 44b)  
V návrhu je uvedené: 
„44b) § 55d ods. 1, 5 až 7 zákona č. 222/2004 Z. z. v znení zákona č. 471/2009 Z. z. 

Navrhujeme nasledovnú zmenu: 
„44b) § 55d ods. 1, 5 až 7 zákona č. 222/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Legislatívne spresnenie. 	O 	A 	Text bol upravený. 	
SLASPO 	k bodom 3 a 4 
K bodom 3 a 4 vládneho návrhu predkladáme zásadnú pripomienku, ktorou navrhujeme doplniť nový bod 5 a nasledujúce body primerane prečíslovať, ktorý znie: 

„(5) Do § 13 v ods. 6 za slová „listinnej forme“ navrhujeme doplniť slová: 
a podanie osoby uvedenej v § 14 ods. 1, pre ktoré tento zákon alebo osobitný predpis /20a/ ustanovuje predpísanú formu je potrebné doručiť spôsobom podľa odseku 5,“ 

Odôvodnenie: 
Doterajšia prax ukazuje, že daňové subjekty, ktoré sú povinné doručovať podania elektronickými prostriedkami, majú často veľké problémy doručiť podania elektronicky z technických dôvodov zapríčinených zlyhaním alebo nedostatočnou funkciou elektronickej podateľne finančnej správy - elektronická podateľňa nie je dostupná, je preťažená, a pod. Pokusy doručiť podanie sú neúspešné, podanie je preto potrebné robiť opakovane, čo daňové subjekty neúmerne časovo stresuje a zaťažuje a navyše sú tým vystavené riziku uloženia pokút za nesplnenie si zákonom stanovených povinností, ktoré však nezapríčinil daňový subjekt. Preto navrhujeme, aby sa v prípade technických problémov s elektronickým doručovaním aj tých podaní, ktoré majú zákonom predpísanú formu a osobami povinnými doručovať podania spôsobom podľa § 13 ods. 5 bola daná možnosť vyvarovať sa pred nespravodlivým uložením sankcií tak, že sa im rovnako ako iným subjektom stanoví dodatočná lehota na splnenie povinnosti a zákonom stanoveným spôsobom podania. Táto lehota je podľa nášho názoru primeraná na to, aby aj v prípade fatálneho zlyhania elektronickej podateľne v termínoch na podávanie daňových priznaní/hlásení/výkazov sa vytvoril dostatočný priestor na jej sfunkčnenie. Rovnako aj na strane daňového subjektu môže dôjsť k fatálnemu zlyhaniu jeho informačných systémov, napriek tomu je schopný vykonať podanie v zákonom predpísanej forme „náhradným spôsobom“. V takom prípade, ak daňový subjekt/osoba uvedená v § 14 ods. 1, ktorý v lehote na podanie priznania/hlásenia/výkazu vykonal podanie, ktoré má predpísanú formu „náhradným spôsobom“ a splní následne zákonnú povinnosť v zákonom uvedenej lehote a predpísaným spôsobom podľa ods.5, až potom bude v rovnakom postavení ako ostatné daňové subjekty. Ak tak daňový subjekt/osoba uvedená v § 14 ods. 1 však nevykoná, potom je oprávnené, aby znášal rovnaké dôsledky a aj uloženie sankcií ako ostatné daňové subjekty. 
Ak MF SR neakceptuje túto pripomienku, potom je oprávnené skonštatovať, že osoby uvedené v § 14 ods. 1 sú znevýhodnené a poškodené pri uplatňovaní svojich práv a povinností pri správe daní oproti subjektom/osobám, ktoré v § 14 ods. 1 uvedené nie sú. 

K úprave spôsobu určenia výšky sankcií – ich ukladanie za neodvedenie dodatočnej dane z terajšieho princípu uplatňovania na základe vzniku skutočností bez ohľadu na dobu porušenia sa totiž mení na uplatňovanie výšky sankcie základe časového princípu, t. zn. za dobu trvania porušenia/.neodvedenia dodatočnej dane. Predkladáme 2 varianty: 

Prvý variant – všeobecne napádame snahu štátu zvýšiť príjmy štátneho rozpočtu neúmerným ukladaním sankcií (návrat/obdoba ukladania sankcií, ako to poznal Daňový poriadok v minulosti) 

K bodu 30 vládneho návrhu predkladáme zásadnú pripomienku: 

V § 155 ods. 1 písm. f) navrhujeme ponechať pôvodné znenie zákona: „vo výške rovnajúcej sa súčinu trojnásobku základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky a sumy“. 

K bodu 31 vládneho návrhu predkladáme zásadnú pripomienku: 

V § 155 ods. 1 písmeno g) navrhujeme upraviť nasledovne: „ vo výške rovnajúcej sa súčinu základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky a rozdielu medzi sumou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní a sumou uvedenou v daňovom priznaní za správny delikt podľa § 154 ods. 1 písm. i).“ 

K bodu 32 vládneho návrhu predkladáme zásadnú pripomienku: 

V § 155 sa odsek 1 dopĺňa písmenom h), ktorého znenie navrhujeme upraviť nasledovne: 
„h) vo výške rovnajúcej sa súčinu dvojnásobku základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky a rozdielu medzi sumou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní a sumou uvedenou v daňovom priznaní za správny delikt podľa § 154 ods. 1 písm. i), ak daňový subjekt podá dodatočné daňové priznanie v lehote podľa § 16 ods. 9 po spísaní zápisnice o začatí daňovej kontroly, doručení oznámenia o daňovej kontrole, doručení oznámenia o rozšírení daňovej kontroly na iné zdaňovacie obdobie alebo po doručení oznámenia o rozšírení daňovej kontroly o inú daň.“ 

Bod 33, ktorým sa v § 155 za odsek 1 vkladá nový odsek 2, žiadame z novely úplne vylúčiť. 

Odôvodnenie k bodom 30 až 33: 
Napriek pozitívnemu prvku novely spočívajúcemu v možnosti podať dodatočné daňové priznanie do 15 dní odo dňa spísania zápisnice o začatí daňovej kontroly navrhovaná úprava výpočtu pokút podľa „uplynutia doby porušenia/časového prvku“ neúmerne zvýši výšku doteraz ukladaných sankcií. Zámer deklarovaný v dôvodovej správe - týmto spôsobom motivovať daňové subjekty k včasnému a riadnemu plneniu daňových povinností však podľa nášho názoru sa nenaplní (možno to bude mať účinok na malú skupinu daňových subjektov, ktoré špekulatívnym spôsobom priznávajú daň a jej riadne platenie odkladajú až na povinnosť vzniknutú na základe výsledku daňovej kontroly, a to iba niektorého zo zdaňovacích období). Okolnosti a obdobie podania dodatočného daňového priznania a lehota na zaplatenie dodatočnej dane nezávisia na subjektívnom rozhodnutí daňových subjektov, sú stanovené zákonom. V súčasnosti tie daňové subjekty, ktoré si tieto povinnosti plnia a neriskujú povinnosť zaplatiť dvojnásobnú sankciu tým, že skutočnosti majúce vplyv na zvýšenie dane (teda chyby minulých zdaňovacích období) odhalí až prípadná daňová kontrola, na takýto poctivý prístup po navrhovanej zmene zákona vlastne doplatia. Často totiž pri zistení metodickej alebo systémovej chyby opravia z týchto dôvodov vyplývajúce chyby zdanenia aj za obdobia viacerých uplynulých zdaňovacích období, čo v prípade vládneho návrhu novely zavádzaným spôsobom výpočtu sankcií neúmerne navýši doteraz uplatňované sankčné postihy a stratí sa tak motivácia daňových subjektov z vlastného podnetu priznávať a odvádzať dodatočnú daň. Dovoľujeme si pripomenúť, že Daňový poriadok už v minulosti stanovoval povinnosť uloženia výšky sankcie na základe „časového prvku“, ale daňová prax preukázala, že táto povinnosť neviedla k zvýšeniu daňovej disciplíny subjektov pri priznávaní a zaplatení dane. 
Doterajšia aplikačná prax navyše ukazuje, že existujú vyrubovacie konania začaté po skončení daňovej kontroly, ktoré trvajú neúmerne dlho aj z toho dôvodu, že správca dane počas takéhoto vyrubovacieho konania vykonávaného postupom podľa § 68 ods. 3 nemá explicitne stanovené lehoty na vykonanie úkonov v tejto časti konania, rovnako jeho právo stanoviť lehotu podľa svojho uváženia na vykonanie úkonov/predloženie dôkazov daňového subjektu vo vzťahu k správcovi dane nie je obmedzené. Taktiež, ak kontrolovaný daňový subjekt navrhne termín na ukončenie dokazovania a správca dane s ňou nesúhlasí a nedohodne sa s daňovým subjektom, zákon dáva právo na určenie daň prerokovania iba správcovi dane, pričom správca dane dôvod a určenie tohto dňa nemusí odôvodniť. Voči takémuto postupu správcu dane nemôže daňový subjekt ani podať námietku, o ktorej by nadriadený orgán rozhodoval. 
Naša skúsenosť je teda taká, že iba správca dane ovplyvňuje dĺžku vyrubovacieho konania nasledujúcom po dni doručenia protokolu s výzvou, čím sa vydanie rozhodnutia vo vyrubovacom konaní môže neúmerne odďaľovať a správca dane môže v záujme predĺženia lehoty počítania sankcie účelovo vyrubovacie konanie predlžovať. Túto skutočnosť budú daňové subjekty povinné strpieť a budú povinné znášať tým vyššie sankcie, čím dlhšie bude vyrubovacie konanie trvať, pokiaľ v Daňovom poriadku nebudú zakomponované jednoznačné a nespochybniteľné lehoty na vykonávanie úkonov správcu dane pri vyrubovacom konaní vykonávanom aj postupom podľa § 68 ods.3. Vládny návrh novely Daňového poriadku však takúto úpravu nezavádza. 

Bod 34 novely navrhujeme upraviť nasledovne: 

V § 155 odsek 4 znie: 
„(4) Ak trojnásobok základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky v prípadoch podľa odseku 1 písm. f) nedosiahne 10%, pokuta sa uloží vo výške rovnajúcej sa 10% zo sumy podľa odseku 1 písm. f). Ak dvojnásobok základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky v prípade podľa odseku 1 písm. h) nedosiahne 7%, pokuta sa uloží vo výške rovnajúcej sa 7% z rozdielu medzi sumou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní a sumou uvedenou v daňovom priznaní podľa odseku 1 písm. h). Ak základná úroková sadzba Európskej centrálnej banky v prípade podľa odseku 1 písm. g) nedosiahne 3%, pokuta sa uloží vo výške rovnajúcej sa 3% z rozdielu medzi sumou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní a sumou uvedenou v daňovom priznaní podľa odseku 1 písm. g).“ 

Z dôvodu nami vyššie navrhovaných úprav je potrebné zmeniť aj znenie prechodného ustanovenia v bode 37, ktorého návrh predkladáme: 

V § 165e ods. 2 znie:„(2) Ustanovenia § 155 ods. 1 písm. g) až h), ods. 4 v znení účinnom od 1. januára 2016 sa použijú na uloženie sankcie, ak skutočnosť rozhodujúca pre uloženie sankcie nastala do 31. decembra 2015 a ak je to pre daňový subjekt priaznivejšie.“ 

Odôvodnenie: Znenie prechodného ustanovenia je upravené z dôvodu nami navrhovaných zmien v bodoch 30 až 34 novely 

Druhý variant – ak sa zmierime s nárastom ukladaných sankcií pri podaní dodatočného priznania, ale zásadne rozporujeme ich vyrubenie a počítanie „počas využívania práva daňového subjektu na aktívnu obhajobu počas daňovej kontroly a vo vyrubovacom konaní začatom po dni doručenia protokolu“ 

k bodu 33 podávame zásadnú pripomienku: 

v navrhovanom znení tohto bodu požadujeme odsek 2 doplniť druhou vetu, ktorá znie: 
„ Pokuta podľa predchádzajúcej vety sa neuloží a nepočíta za dni nasledujúce po dni spísania zápisnice o začatí daňovej kontroly, doručenia oznámenia o daňovej kontrole, doručenia oznámenia o rozšírení daňovej kontroly na iné zdaňovacie obdobie, ktorého by sa dodatočné daňové priznanie týkalo, a odo dňa doručenia oznámenia o rozšírení daňovej kontroly o inú daň, ktorej by sa dodatočné daňové priznanie týkalo až do dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia vydaného vo vyrubovacom konaní vykonanom po doručení protokolu s výzvou podľa § 46 ods. 8. 

Odôvodnenie: 
Ak daňový subjekt splní dodatočnú daňovú povinnosť podaním dodatočného priznania až v lehote podľa § 16 ods. 9, možno povedať, že „špekuloval“ so splnením dodatočnej daňovej povinnosti a bol si jej vedomý. Cieľom navrhovanej úpravy je ale eliminovať vplyv dĺžky výkonu daňovej kontroly a vyrubovacieho konania po ukončení daňovej kontroly v prípade, že daňový subjekt „nešpekuloval“ o dodatočnej daňovej povinnosti a nevyčkával až na aktívne konanie správcu dane smerujúce ku kontrole príslušného zdaňovacieho obdobia (subjekt si nebol vedomý dodatočnej daňovej povinnosti). Ak subjekt si nie je vedomý dodatočnej daňovej povinnosti, aj v prípade daňovej kontroly aktívne plní svoje povinnosti, a aj aktívne uplatňuje svoje práva počas daňovej kontroly a taktiež vo vyrubovacom konaní po skončení daňovej kontroly. Dĺžka trvania daňovej kontroly je obmedzená zákonom, no môže dosiahnuť až dobu trvania 2 rokov. Dĺžka vyrubovacieho konania v prípade postupu podľa § 68 ods. 3 však nie je zákonom limitovaná. Počítanie sankcie za toto obdobie podľa vládneho návrhu však bude spôsobovať nátlak na daňový subjekt, aby neuplatňoval právo aktívnej obhajoby počas daňovej kontroly a vo vyrubovacom konaní a rovnako dá priestor správcovi dane na účelové predlžovanie výkonu kontroly a vyrubovacieho konania s cieľom navyšovať dobu, za ktorú sa počíta sankcia a tak účelovo ovplyvňovať výšku sankcie. Uvedené však neplatí pre daňovú kontrolu a vyrubovacie konanie v prípade určenia dane podľa pomôcok - § 48. 
Ak MF SR neakceptuje túto pripomienku, môžeme konštatovať, že predkladaným vládnym návrhom sa zavádza nevýhodné postavenie daňového subjektu pri správe daní tým, že v prípade ak využije svoje právo na aktívnu obhajobu počas daňovej kontroly a vo vyrubovacom konaní navyšuje sa jeho prípadná budúca sankcia, a tak vytvára nátlak na daňový subjekt, aby toto právo neuplatňoval. 
 	Z 	ČA 	Navrhovaná úprava je neopodstatnená, nakoľko pri zlyhaní IS finančnej správy je lehota na podanie zachovaná, ak je podanie doručené v najbližší nasledujúci pracovný deň po odstránení prekážok na strane správcu dane (§ 27 ods.5). 
Výška percentuálnych sadzieb je podľa navrhovaného znenia optimálna. Úprava pokút s časovým prvkom predstavuje opatrenie, ktorým budú daňové subjekty motivované k riadnemu a včasnému plneniu svojich daňových povinností. Toto opatrenie je výsledkom záverov pracovnej skupiny Doing Business - platenie daní a je jedným z návrhov na zlepšenie podnikateľského prostredia v nadväznosti na Uznesenie vlády SR č. 14 zo 7.1.2015 (K správe o stave podnikateľského prostredia v SR s návrhmi na jeho zlepšenie). Výpočet sankcie sa upravil tak, že sankcia sa bude počítať odo dňa pôvodnej splatnosti najdlhšie do uplynutia lehoty na podanie DDP po začatí daňovej kontroly, resp. do dňa doručenia oznámenia o určovaní dane podľa pomôcok. 	
OAP SVL ÚV SR 	K predkladacej správe: 
Žiadame predkladateľa doplniť do predkladacej správy informáciu, že návrh zákona je v súlade s právom Európskej únie v zmysle čl. 2 ods. 1 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
Obdobnú pripomienku uplatňujeme aj k všeobecnej časti dôvodovej správy. 
 	O 	A 	Text bol doplnený. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 1 návrhu zákona:  
Žiadame predkladateľa v poznámke pod čiarou k odkazu 16, na konci citácie nariadenia (ES) č. 555/2008 doplniť slová „v platnom znení“. 	O 	A 	Text bol doplnený. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 31 a bod 32 návrhu zákona: 
Odporúčame predkladateľovi doplniť rozhodný deň, ku ktorému sa uplatní základná úroková sadzba Európskej centrálnej banky pri určovaní výšky pokuty (obdobne ako je to stanovené v platnej právnej úprave, napríklad zákonom č. 71/1992 Zb. v znení neskorších predpisov, zákonom č. 461/2006 Z. z. v znení neskorších predpisov a pod.) alebo upraviť navrhované ustanovenia v spojitosti s čl. I bod 33 návrhu zákona z dôvodu zvýšenia právnej istoty, nakoľko v zmysle čl. I bod 33 návrhu zákona nie je rozhodný deň pre základnú úrokovú sadzbu Európskej centrálnej banky stanovený dostatočne určito. To znamená, z navrhovaného znenia nie je možné s určitosťou stanoviť, či sa výška pokuty počíta podľa výšky základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky určenej v prvý deň rozhodného obdobia a použije sa na celé rozhodné obdobie alebo sa výška pokuty počíta podľa výšky základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky určenej za každý jednotlivý deň rozhodného obdobia. 	O 	A 	Rozhodný deň pre uplatnenie úrokovej sadzby je upravený v § 155 ods. 6, pre novonavrhnutú výšku pokuty v § 155 ods. 1 písm. h) bol tento deň doplnený.  	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 31 a bod 32 návrhu zákona: 
V zmysle vyššie uvedeného, žiadame predkladateľa doplniť aj osobitnú časť dôvodovej správy v bodoch 31 až 33. 	O 	A 	Dôvodová správa bola doplnená. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. II bod 2 návrhu zákona: 
Žiadame predkladateľa vypustiť poznámku pod čiarou k odkazu 16 z dôvodu nadbytočnosti. 	O 	A 	Poznámka bola vypustená. 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
Žiadame predkladateľa uviesť publikačný zdroj k nariadeniu (ES) č. 1798/2003 nasledovne: (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 9/ zv. 1; Ú. v. EÚ L 264, 15.10.2003). 	O 	A 	Text bol upravený. 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 17 
Odporúčame slová „písm. a)“ nahradiť slovami „písmeno a)“. 

 	O 	A 	Text upravený v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády SR. 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 18 
Odporúčame slová „ods. 1“ nahradiť slovami „odseku 1“. 

 	O 	A 	Text upravený. 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 24 
Odporúčame slová „odsekov 9 alebo 10“ nahradiť slovami „odseku 9 alebo odseku 10“. 

 	O 	A 	Text upravený. 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 27 
Odporúčame slová „dopĺňajú slová“ nahradiť slovami „pripájajú tieto slová:“. 

 	O 	A 	Text upravený. 	
ŠÚ SR 	K čl. II bod 3 
Odporúčame uviesť v poznámke pod čiarou k odkazu 24d zákon č. 222/2004 Z. z v skrátenej citácii. 

 	O 	A 	Text upravený. 	
ŠÚ SR 	K čl. II bod 7 
Odporúčame v uvádzacej vete vypustiť slovo „nový“. 
 	O 	A 	Text bol upravený.  	
MPRV SR 	K článku I bodu 18  
V článku I bode 18 - v § 52 ods. 4 prvej vete navrhujeme uviesť toto znenie: 
"(4) Finančné riaditeľstvo na svojom webovom sídle zverejňuje zoznam podľa odseku 1 písm. a) do 10 dní po uplynutí kalendárneho mesiaca, za ktorý sa zoznam vyhotovuje a zoznamy podľa odseku 1 písm. b) a c) v prvom polroku bežného roka.". 
Odôvodnenie: Legislatívna úprava textu. 	O 	A 	Text bol upravený. 	
MPRV SR 	K článku I bodu 27 
V článku I bode 27 navrhujeme uviesť toto znenie: 
"V § 82 prvej vete na konci sa pripájajú tieto slová: „alebo ak je iný dôvod na jeho zrušenie“. 
Odôvodnenie: Legislatívna úprava textu.  	O 	A 	Text bol upravený. 	
MPRV SR 	K článku I bodu 35  
V článku I bode 35 - v § 155a ods. 2 navrhujeme uvedené slová "za správne delikty podľa predpisov.92ba)“ nahradiť slovami "za správne delikty podľa osobitných predpisov.92ba)“. 
Odôvodnenie: Legislatívna pripomienka. 	O 	A 	Text bol upravený. 	
MPRV SR 	K článku II bodu 7 
V článku II bode 7 - v § 19b navrhujeme uvedené slová "Podľa ustanovení tohto zákona sa postupuje aj, ak" nahradiť slovami "Podľa ustanovení tohto zákona sa postupuje aj vtedy, ak". 
 	O 	A 	Text upravený. 	
PMÚ SR 	K čl. I bod 2 
Navrhujeme zmeniť dané ustanovenie takto: 
V § 11 sa odsek 6 dopĺňa písmenami au) a av), ktoré znejú: 
„au) Slovenskej obchodnej inšpekcii na účely plnenia jej úloh podľa osobitného predpisu; 19l) 
av) Protimonopolnému úradu na účely plnenia úloh v oblasti ochrany hospodárskej súťaže. 19m)“ 

Poznámky pod čiarou k odkazom 19l a 19m znejú: 
„19l) Zákon č. 128/2002 Z.z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
19m) Zákon č. Zákon č. 136/2001 o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov. 
Nariadenie Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy (Text s významom pre EHP) (Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s.1).“ 

Odôvodnenie: 
Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) pri zisťovaní možných porušení zákona (dohody obmedzujúce súťaž, zneužitie dominantného postavenia), ako aj pri preskúmavaní možných účinkov koncentrácie potrebuje získať čo najkomplexnejšie informácie o podnikateľoch a trhovom prostredí, pričom tieto informácie potrebuje overiť z viacerých zdrojov. 
Na získavanie informácií využíva aj inštitút inšpekcií, pri ktorých sa predpokladá moment prekvapenia, a preto nie je vhodné, aby úrad pred vykonaním inšpekcie získaval údaje priamo od dotknutého podnikateľa, a preto si ich úrad zabezpečuje z iných zdrojov, napríklad od iných štátnych orgánov. 
Z uvedených dôvodov úrad považuje za vhodnú efektívnu spoluprácu medzi štátnymi orgánmi, čomu by nemala brániť ochrana daňového tajomstva. 
Zároveň zákon č. 136/2001 Z.z. v znení neskorších predpisov predpokladá sprístupnenie daňového tajomstva úradu, keďže zavádza režim jeho ochrany (§ 40). 
 	Z 	A 	Text doplnený. 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k čl. I. – vloženie nového novelizačného bodu číslo 3 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod 3 v nasledovnom znení: 

„3. Do § 13 v ods. 6 za slová „listinnej forme“ navrhujeme doplniť slová: „a podanie osoby uvedenej v § 14 ods. 1, pre ktoré tento zákon alebo osobitný predpis /20a/ ustanovuje predpísanú formu je potrebné doručiť spôsobom podľa odseku 5,“ 

Odôvodnenie: 
Doterajšia prax ukazuje, že daňové subjekty, ktoré sú povinné doručovať podania elektronickými prostriedkami, majú často veľké problémy doručiť podania elektronicky z technických dôvodov zapríčinených zlyhaním alebo nedostatočnou funkciou elektronickej podateľne finančnej správy - elektronická podateľňa nie je dostupná, je preťažená, a pod. Pokusy doručiť podanie sú neúspešné, podanie je preto potrebné robiť opakovane, čo daňové subjekty neúmerne časovo stresuje a zaťažuje a navyše sú tým vystavené riziku uloženia pokút za nesplnenie si zákonom stanovených povinností, ktoré však nezapríčinil daňový subjekt. Preto navrhujeme, aby sa v prípade technických problémov s elektronickým doručovaním aj tých podaní, ktoré majú zákonom predpísanú formu a osobami povinnými doručovať podania spôsobom podľa § 13 ods. 5 bola daná možnosť vyvarovať sa pred nespravodlivým uložením sankcií tak, že sa im rovnako ako iným subjektom stanoví dodatočná lehota na splnenie povinnosti a zákonom stanoveným spôsobom podania. Táto lehota je podľa nášho názoru primeraná na to, aby aj v prípade fatálneho zlyhania elektronickej podateľne v termínoch na podávanie daňových priznaní/hlásení/výkazov sa vytvoril dostatočný priestor na jej sfunkčnenie. Rovnako aj na strane daňového subjektu môže dôjsť k fatálnemu zlyhaniu jeho informačných systémov, napriek tomu je schopný vykonať podanie v zákonom predpísanej forme „náhradným spôsobom“. V takom prípade, ak daňový subjekt/osoba uvedená v § 14 ods. 1, ktorý v lehote na podanie priznania/hlásenia/výkazu vykonal podanie, ktoré má predpísanú formu „náhradným spôsobom“ a splní následne zákonnú povinnosť v zákonom uvedenej lehote a predpísaným spôsobom podľa ods.5, až potom bude v rovnakom postavení ako ostatné daňové subjekty. Ak tak daňový subjekt/osoba uvedená v § 14 ods. 1 však nevykoná, potom je oprávnené, aby znášal rovnaké dôsledky a aj uloženie sankcií ako ostatné daňové subjekty. 
 	Z 	N 	Navrhovaná úprava je neopodstatnená, nakoľko pri zlyhaní IS finančnej správy je lehota na podanie zachovaná, ak je podanie doručené v najbližší nasledujúci pracovný deň po odstránení prekážok na strane správcu dane (§27 ods.5). 	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k čl. I. – vloženie nového novelizačného bodu číslo 4 
RÚZ navrhuje vložiť do čl. I. nový novelizačný bod číslo 4 v nasledovnom znení: 

„4. V § 16 ods. 3 sa v písm. b) dopĺňa na konci text: 

„a zároveň sa mení výška dane alebo nadmerného odpočtu alebo daňovej straty,“ 

Odôvodnenie: 
Žiadame zrušiť podávanie dodatočných daňových priznaní DPH, keď daňová povinnosť, nadmerný odpočet DPH alebo daňová strata sa nemenia, oproti predchádzajúcemu podaniu DPH. V roku 2014 bolo podaných dodatočných daňových priznaní DPH 142 a z toho až 57 bolo nulových. Za prvé 4 mesiace roku 2015 bolo celkom podaných dodatočných daňových priznaní 40 a z toho nulových bolo 17. Podobné je to u ostatných podnikateľských spoločnostiach. Finančné riaditeľstvo SR resp. daňové úrady o tom musia mať informácie 
 	Z 	N 	Návrh nemožno akceptovať z dôvodu, že v súlade s európskou legislatívou je daný záujem na uvádzanie správnych údajov v podaných daňových priznaniach bez ohľadu na to, či majú vplyv na správnu výšku dane. 	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k čl. I. –vloženie nových novelizačných bodov 
RÚZ navrhuje do čl. I. návrhu zákona vložiť nové novelizačné body, ktorými sa nasledovným spôsobom menia a dopĺňajú tieto ustanovenia zákona 

§ 52 odsek 5 druhá veta znie: 
„ V zoznamoch sa uvedie meno, priezvisko, trvalý pobyt alebo obchodné meno, alebo názov, sídlo, identifikačné číslo pre daň alebo registračné číslo, druh registrácie a pre každé pridelené identifikačné číslo pre daň alebo registračné číslo dátum začatia a dátum skončenia jeho platnosti.“ 

§ 52 odsek 6 sa dopĺňa bodom d), ktorý znie: 
„d) bankový účet určený na zverejnenie podľa § 67 ods. 2, “. 

§ 67 ods. 2 písm. a) sa doplňuje nový bod 9.: 
„9. číslo účtu vedené v banke v tuzemsku, určené na zverejnenie pre účely vyplývajúce z osobitných predpisov /1/.“ 

§ 67 ods. 2 písm. b) sa doplňuje nový bod 7.: 
„7. číslo účtu vedené v banke v tuzemsku, určené na zverejnenie pre účely vyplývajúce z osobitných predpisov /1/.“ 

§ 165e - Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2016 
(1) Postup podľa § 67 ods. 9 v znení účinnom od 1. januára 2016 sa uplatní aj k žiadostiam o registráciu podaných do 31. decembra 2015 oznámením bankového účtu na zverejnenie do 15. dní po účinnosti tohto zákona. 

Odôvodnenie: 
Žiadame o možnosť vyhnutia sa ručeniu DPH prijímateľom od rizikového platiteľa tým, že rizikový platiteľ DPH, nahlási DÚ účet na zverejnenie pre účely platenia DPH na tento účet prijímateľom plnenia. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec navrhovanej novely zákona a nemožno ju akceptovať, nakoľko by menila princípy, ktoré sú upravené v zákone o DPH a bez súvisiacej úpravy zákona o DPH by uvedeným návrhom nedošlo k vyhnutiu sa ručenia za daň. 

RUZ 	4. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 5 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
V nadväznosti na zachovanie v súčasnosti platného systému pokút nemá zmysel "vymieňať" to za možnosť podať dodatočné priznanie počas daňovej kontroly. 
 	Z 	N 	Vzhľadom na to, že jedným z deklarovaných zámerov návrhu zákona je motivovať daňové subjekty k riadnemu a včasnému plneniu povinností, ktoré by malo byť preferované pred dorubením dane po daňovej kontrole, nemožno pripomienku akceptovať. 	
RUZ 	5. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 18 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie považujeme za nesystémové opatrenie, zvýhodňujúce určitú vybranú skupinu daňovníkov. Zvýši mesačnú administratívu z dôvodu uplatnenia dvojitého režimu pri tuzemských dodávkach, ktoré sú podstatou rovnaké. 
 	Z 	N 	Vzhľadom na navrhované zavedenie osobitnej úpravy (cash accounting) v novele zákona o DPH, vznikla potreba zverejnenia zoznamu tých platiteľov, ktorí túto osobitnú úpravu budú uplatňovať.  	
RUZ 	6. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačné body číslo 30 až 35 a novelizačný bod 37 v časti §165e, odseky 2 a 3 
RÚZ navrhuje uvedené novelizačné body vypustiť 

Odôvodnenie: 
Súčasný systém je podľa nášho názoru dostatočné prísny. Dostatočnosť sankcií je v súčasnosti stanovená ich minimálnou výškou. Zohľadnenie plynutia času a navýšenie pokút podľa ich "splatnosti" sankcie neúmerne zvyšuje. Zámer deklarovaný v dôvodovej správe - týmto spôsobom motivovať daňové subjekty k včasnému a riadnemu plneniu daňových povinností však podľa nášho názoru sa nenaplní (možno to bude mať účinok na malú skupinu daňových subjektov, ktoré špekulatívnym spôsobom priznávajú daň a jej riadne platenie odkladajú až na povinnosť vzniknutú na základe výsledku daňovej kontroly, a to iba niektorého zo zdaňovacích období). Okolnosti a obdobie podania dodatočného daňového priznania a lehota na zaplatenie dodatočnej dane nezávisia na subjektívnom rozhodnutí daňových subjektov, sú stanovené zákonom. V súčasnosti tie daňové subjekty, ktoré si tieto povinnosti plnia a neriskujú povinnosť zaplatiť dvojnásobnú sankciu tým, že skutočnosti majúce vplyv na zvýšenie dane (teda chyby minulých zdaňovacích období) odhalí až prípadná daňová kontrola, na takýto poctivý prístup po navrhovanej zmene zákona vlastne doplatia. Často totiž pri zistení metodickej alebo systémovej chyby opravia z týchto dôvodov vyplývajúce chyby zdanenia aj za obdobia viacerých uplynulých zdaňovacích období, čo v prípade vládneho návrhu novely zavádzaným spôsobom výpočtu sankcií neúmerne navýši doteraz uplatňované sankčné postihy a stratí sa tak motivácia daňových subjektov z vlastného podnetu priznávať a odvádzať dodatočnú daň. Dovoľujeme si pripomenúť, že Daňový poriadok už v minulosti stanovoval povinnosť uloženia výšky sankcie na základe „časového prvku“, ale daňová prax preukázala, že táto povinnosť neviedla k zvýšeniu daňovej disciplíny subjektov pri priznávaní a zaplatení dane. 

Doterajšia aplikačná prax navyše ukazuje, že existujú vyrubovacie konania začaté po skončení daňovej kontroly, ktoré trvajú neúmerne dlho aj z toho dôvodu, že správca dane počas takéhoto vyrubovacieho konania vykonávaného postupom podľa § 68 ods. 3 nemá explicitne stanovené lehoty na vykonanie úkonov v tejto časti konania, rovnako jeho právo stanoviť lehotu podľa svojho uváženia na vykonanie úkonov/predloženie dôkazov daňového subjektu vo vzťahu k správcovi dane nie je obmedzené. Taktiež, ak kontrolovaný daňový subjekt navrhne termín na ukončenie dokazovania a správca dane s ňou nesúhlasí a nedohodne sa s daňovým subjektom, zákon dáva právo na určenie daň prerokovania iba správcovi dane, pričom správca dane dôvod a určenie tohto dňa nemusí odôvodniť. Voči takémuto postupu správcu dane nemôže daňový subjekt ani podať námietku, o ktorej by nadriadený orgán rozhodoval. 
Naša skúsenosť je teda taká, že iba správca dane ovplyvňuje dĺžku vyrubovacieho konania nasledujúcom po dni doručenia protokolu s výzvou, čím sa vydanie rozhodnutia vo vyrubovacom konaní môže neúmerne odďaľovať a správca dane môže v záujme predĺženia lehoty počítania sankcie účelovo vyrubovacie konanie predlžovať. Túto skutočnosť budú daňové subjekty povinné strpieť a budú povinné znášať tým vyššie sankcie, čím dlhšie bude vyrubovacie konanie trvať, pokiaľ v Daňovom poriadku nebudú zakomponované jednoznačné a nespochybniteľné lehoty na vykonávanie úkonov správcu dane pri vyrubovacom konaní vykonávanom aj postupom podľa § 68 ods.3. Vládny návrh novely Daňového poriadku však takúto úpravu nezavádza 
 	Z 	ČA 	Výška percentuálnych sadzieb je podľa navrhovaného znenia optimálna. Úprava pokút s časovým prvkom predstavuje opatrenie, ktorým sa riešia nemotivujúce daňové sankcie. Toto opatrenie je výsledkom záverov pracovnej skupiny Doing Business - platenie daní a je jedným z návrhov na zlepšenie podnikateľského prostredia v nadväznosti na Uznesenie vlády SR č. 14 zo 7.1.2015 (K správe o stave podnikateľského prostredia v SR s návrhmi na jeho zlepšenie). Výpočet sankcie sa upravil tak, že sankcia sa bude počítať odo dňa pôvodnej splatnosti najdlhšie do uplynutia lehoty na podanie DDP po začatí daňovej kontroly , resp. do dňa doručenia oznámenia o určovaní dane podľa pomôcok. 	
MO SR 	K bodu 18 
Odporúčame v prvej vete skratky „ods.“ nahradiť slovom „odsek“. 	O 	A 	Text bol upravený. 	
MO SR 	K bodu 24 
Slová „odsekov 9 alebo 10“ odporúčame nahradiť slovami „odseku 9 alebo odseku 10“ v súlade s bodom 54 prílohy č. 5 k legislatívnym pravidlám.  	O 	A 	Text bol upravený. 	
MO SR 	K bodu 26 
V poznámke pod čiarou k odkazu 44b odporúčame slová „zákona č. 471/2009 Z. z.“ nahradiť slovami „neskorších predpisov“.  	O 	A 	Text upravený. 	
MO SR 	K bodu 27 
Text bodu 27 odporúčame preformulovať takto: „V § 82 prvej vete sa na konci pripájajú tieto slová: „alebo ak je iný dôvod na jeho zrušenie“.“ 	O 	A 	Text bol upravený. 	
MO SR 	K bodu 35 
V odseku 2 odporúčame za slovo „podľa“ vložiť slovo „osobitných“. 	O 	A 	Text bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 4. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 20a odporúčam za slovami „Zákon č. 595/2003 Z. z.“ vypustiť slová „o dani z príjmov“.  	O 	A 	Text bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 8. 
Odporúčam zmeniť znenie poznámky pod čiarou k odkazu 27 takto: 
„27) Zákon č. 324/2011 Z. z. o poštových službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 
 	O 	N 	Nakoľko sa nevstupuje do predmetného bodu, návrh neakceptujeme. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 9. 
§ 26 ods. 9 zákona žiadam preformulovať nasledovne: 
„(9) Podniky27aa) sú povinné oznamovať na účely správy daní správcovi dane na jeho výzvu údaje účastníkov27ab) a prevádzkové údaje27ac).“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom 27aa až 27ac znejú: 
„27aa) § 5 ods. 1 zákona č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách. 
27ab) § 56 ods. 3 zákona č. 351/2011 Z. z. 
27ac) § 57 ods. 1 zákona č. 351/2011 Z. z.“. 

Túto pripomienku považujem za zásadnú. 

Odôvodnenie: 
Namiesto pojmu „poskytovatelia elektronických komunikačných sietí a elektronických komunikačných služieb“ je vhodnejšie použiť pojem „podniky“. Ustanovenie má za cieľ uložiť subjektom, ktoré poskytujú elektronické komunikačné služby, povinnosť oznámiť správcovi dane totožnosť konkrétnej osoby, ktorá danú službu využíva. Podnik je podľa § 5 ods. 1 zákona č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách (ďalej len „zákon č. 351/2011 Z. z.“) každá osoba, ktorá poskytuje sieť alebo službu. 

Namiesto pojmu „užívateľ“ je súčasne vhodnejšie použiť pojem „účastník“ podľa § 5 ods. 4 zákona č. 351/2011 Z. z. Zákon č. 351/2011 Z. z. definuje účastníka ako koncového užívateľa, ktorý uzatvoril s podnikom poskytujúcim verejnú službu zmluvu o poskytovaní verejných služieb. Podľa § 56 ods. 3 zákona č. 351/2011 Z. z. podnik, ktorý poskytuje verejné služby, môže na účely uzavretia a plnenia zmluvy o poskytovaní verejných služieb, jej zmeny, ukončenia alebo prenesenia čísla, fakturácie, prijímania a evidencie platieb, pohľadávok a postupovania pohľadávok a vypracovania zoznamu účastníkov, získavať a spracúvať údaje účastníkov, ktorými sú telefónne číslo, výška neuhradených záväzkov a 

a) meno, priezvisko, titul, adresa trvalého pobytu, rodné číslo, číslo občianskeho preukazu alebo iného dokladu totožnosti fyzickej osoby, štátnu príslušnosť, 
b) obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo fyzickej osoby – podnikateľa alebo 
c) obchodné meno, sídlo a identifikačné číslo právnickej osoby. 

Pojem „užívateľ“ je v § 5 ods. 2 zákona č. 351/2011 Z. z. definovaný ako osoba, ktorá používa alebo požaduje poskytovanie verejnej služby. Za užívateľa sa na účely tohto zákona považuje aj účastník a koncový užívateľ, ak sa ďalej neustanovuje inak. 
Podnik uzatvára zmluvu o poskytovaní služieb práve s účastníkom a má teda k dispozícii iba údaje o účastníkovi. Výnimkou sú prípady, keď účastník a užívateľ sú tá istá osoba. 

V tejto súvislosti je potrebné nahradiť slová „a iné údaje“ slovami „údaje účastníkov a prevádzkové údaje“. Pojem „údaje účastníkov“ je špecifikovaný v § 56 ods. 3 zákona č. 351/2011 Z. z. Podľa § 57 ods. 1 zákona č. 351/2011 Z. z. sú prevádzkovými údajmi údaje vzťahujúce sa na užívateľa a na konkrétny prenos informácií v sieti a vznikajúce pri tomto prenose, ktoré sa spracúvajú na účely prenosu správy v sieti alebo na účely fakturácie. 
 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I ako celku 
Odporúčam zvážiť použitie pojmov „webové stránky“ (bod 10.) a „webové sídlo“ (napríklad bod 14.). Podľa výnosu Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 55/2014 Z. z. o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy v znení neskorších predpisov sa totiž dá interpretovať pojem „webové sídlo“ organizácie ako súbor „webových stránok“, čím sa stráca význam súčasného použitia oboch pojmov. Odporúčam ustáliť sa na pojme „webové sídlo organizácie“. 	O 	A 	Text bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K Čl. II bod 3. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 24d odporúčam za slovami „č. 222/2004 Z. z.“ vypustiť slová „o dani z pridanej hodnoty“. 	O 	A 	Text bol upravený. 	
ÚPV SR 	Čl. I novelizačný bod 4. 
Odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 20a zoradiť právne predpisy chronologicky, ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	Text bol upravený. 	
ÚPV SR 	Čl. I novelizačný bod 36. 
Odporúčame predmetný novelizačný bod zaradiť systematicky, t. z. za terajší novelizačný bod 6 a zároveň sa v tejto súvislosti vysporiadať aj s pojmom "Národná banka" uvedeným v § 11 ods. 6 písm. z). 	O 	A 	Text bol upravený. 	
MK SR 	Čl. I bod 1  
V prvom riadku bodu 1 odporúčame vypustiť slová "na konci" a slovo "čl." uviesť s veľkým písmenom. 

Odôvodnenie: V poznámke pod čiarou k odkazu 16 pôjde o taxatívny výpočet, takže citácie by mali byť uvedené pod sebou a s veľkým začiatočným písmenom.  	O 	A 	Text upravený. 	
MK SR 	Čl. I bod 4 
Pred slová "sa neprihliada" odporúčame vložiť čiarku. V poznámke pod čiarou k odkazu 20a odporúčame uvádzať pri niektorých zákonoch skrátené citácie vzhľadom na znenie poznámok pod čiarou k odkazom 1 a 2.  	O 	A 	Text bol upravený. 	
MK SR 	Čl. I bod 6  
Slovo "vete" odporúčame nahradiť slovom "veta".  	O 	A 	Text upravený. 	
MK SR 	Čl. I bod 11  
Tento novelizačný bod odporúčame presunúť pred bod 19, pretože odkaz 37ac) je použitý v § 52 ods. 10.  	O 	A 	Text upravený. 	
MK SR 	Čl. I bod 18 
Skratku "ods." (dvakrát) odporúčame nahradiť slovom "odseku".  	O 	A 	Text bol upravený. 	
MK SR 	Čl. I bod 27  
Pred slovo "zrušenie" odporúčame vložiť slová "zmenu alebo". 

Odôvodnenie: Znenie prvej vety.  	O 	A 	Text doplnený. 	
MK SR 	Čl. I bod 31  
Pred písmenom g) odporúčame vypustiť zátvorku a na konci tohto písmena nahradiť bodku čiarkou vzhľadom na bod 32.  	O 	A 	Text bol upravený. 	
MK SR 	Čl. I bod 35 
V § 155a ods. 2 odporúčame vložiť slovo "osobitných" pred slovo "predpisov".  	O 	A 	Text bol upravený. 	
MK SR 	Čl. I bod 37 
1. V odseku 1 odporúčame vložiť za slová "sa uplatní aj" slovo "vtedy". 

2. Odsek 2 odporúčame preformulovať takto: "(2) Ak skutočnosť rozhodujúca pre uloženie sankcie nastala do 31. decembra 2015, na uloženie sankcie sa použijú ustanovenia § 155 ods. 1 písm. f) až h), ods. 2 a 5 v znení účinnom od 1. januára 2016, ak je to pre daňový subjekt priaznivejšie.". 

3. Odsek 3 odporúčame preformulovať takto: "(3) Ak k naplneniu podmienok podľa § 155a došlo do 31. decembra 2015, postup podľa § 155a sa pri ukladaní úhrnnej pokuty po 1. januári 2016 uplatní, ak je to pre daňový subjekt priaznivejšie.". 	O 	ČA 	Ustanovenie upravené v súlade s LPV a pripomienkami v MPK. 	
MK SR 	Čl. II bod 3 
1. V § 9b ods. 1 odporúčame presunúť odkaz 24c) za bodku, v odseku 2 vložiť za slová "pohľadávky aj" slovo "vtedy" a v odseku 3 poslednom riadku nahradiť slovo "písmeno" slovom "písm.". 

2. V poznámke pod čiarou k odkazu 24b) odporúčame nahradiť slová "zákona č. 471/2009 Z.z." slovami "neskorších predpisov" a v poznámke pod čiarou k odkazu 24d) vypustiť slová "o dani z pridanej hodnoty".  	O 	A 	Text bol upravený. 	
MK SR 	Čl. II bod 6  
Na konci novelizačného bodu odporúčame doplniť bodku. Súčasne odporúčame upraviť znenie poznámky pod čiarou k odkazu 16.  	O 	A 	Text upravený. 	
MK SR 	Čl. II bod 7  
V § 19b prvom riadku odporúčame vložiť za slová "sa postupuje aj" slovo "vtedy".  	O 	A 	Text doplnený. 	
MV SR 	V bode 4 v poznámke pod čiarou č. 20a 
V bode 4 v poznámke pod čiarou č. 20a žiadame z dôvodu lepšej aplikácie zákona v praxi doplniť pri jednotlivých citáciách aj príslušné paragrafy zákonov. 	O 	N 	Navrhovaná úprava je dostatočne zrozumiteľná a vhodná aj z hľadiska možných noviel príslušných zákonov. 	
MV SR 	V bode 18, § 52 ods. 4 
V bode 18, § 52 ods. 4 odporúčame v poslednej vete nahradiť vylučovaciu spojku „alebo“ spojkou „a“. Zastávame názor, že zverejnenie zoznamov viacerými spôsobmi zabezpečí efektívnejšie pôsobenie sledovaného cieľa. 	O 	N 	Predmetné zverejnenie patrí do kompetencie obcí, ktoré si môžu zvoliť jeden zo spôsobov zverejnenia zoznamov.  	
MV SR 	V bode 35, § 155a 
V bode 35, § 155a 
a) v odseku 1 v treťom riadku je potrebné za slovo „možné“ vložiť čiarku; zároveň žiadame, aby toto ustanovenie prevzalo pre lepšiu aplikáciu v praxi a zrozumiteľnosť text časti dôvodovej správy k tomuto ustanoveniu, z ktorého vyplýva samotný cieľ navrhovaného ustanovenia t. j., že sa bude uplatňovať ak bolo zistených niekoľko správnych deliktov v rámci jedného konania alebo kontroly alebo ak sa daňový subjekt opakovane dopustil toho istého správneho deliktu ...... , 
b) ustanovenie odseku 2 je potrebné vypustiť; podľa nášho názoru ide o nepriamu novelizáciu, ktorá nie je prípustná. 
 	O 	ČA 	Vysvetlenie v dôvodovej správe k predmetnému bodu považujeme za postačujúce. Navrhovaným ustanovením ods. 2 nepôjde o nepriamu novelu, nakoľko daňové predpisy citované v poznámke pod čiarou k príslušnému odkazu obsahujú ustanovenia o subsidiárnom použití daňového poriadku. 	
UNION 	k bodu 3 - k § 13 a k bodu 4 – k § 14 
Pripomienka: 

K bodom 3 a 4 vládneho návrhu navrhujeme doplniť nový bod 5 a nasledujúce body primerane prečíslovať, ktorý znie: 
„(5) Do § 13 v ods. 6 za slová „listinnej forme“ navrhujeme doplniť slová: 
a podanie osoby uvedenej v § 14 ods. 1, pre ktoré tento zákon alebo osobitný predpis /20a/ ustanovuje predpísanú formu je potrebné doručiť spôsobom podľa odseku 5,“ 

Zdôvodnenie pripomienky: 

Doterajšia prax ukazuje, že daňové subjekty, ktoré sú povinné doručovať podania elektronickými prostriedkami, majú často veľké problémy doručiť podania elektronicky z technických dôvodov zapríčinených zlyhaním alebo nedostatočnou funkciou elektronickej podateľne finančnej správy - elektronická podateľňa nie je dostupná, je preťažená, a pod. Pokusy doručiť podanie sú neúspešné, podanie je preto potrebné robiť opakovane, čo daňové subjekty neúmerne časovo stresuje a zaťažuje a navyše sú tým vystavené riziku uloženia pokút za nesplnenie si zákonom stanovených povinností, ktoré však nezapríčinil daňový subjekt. Preto navrhujeme, aby sa v prípade technických problémov s elektronickým doručovaním aj tých podaní, ktoré majú zákonom predpísanú formu a osobami povinnými doručovať podania spôsobom podľa § 13 ods. 5 bola daná možnosť vyvarovať sa pred nespravodlivým uložením sankcií tak, že sa im rovnako ako iným subjektom stanoví dodatočná lehota na splnenie povinnosti a zákonom stanoveným spôsobom podania. Táto lehota je podľa nášho názoru primeraná na to, aby aj v prípade fatálneho zlyhania elektronickej podateľne v termínoch na podávanie daňových priznaní/hlásení/výkazov sa vytvoril dostatočný priestor na jej sfunkčnenie. Rovnako aj na strane daňového subjektu môže dôjsť k fatálnemu zlyhaniu jeho informačných systémov, napriek tomu je schopný vykonať podanie v zákonom predpísanej forme „náhradným spôsobom“. V takom prípade, ak daňový subjekt/osoba uvedená v § 14 ods. 1, ktorý v lehote na podanie priznania/hlásenia/výkazu vykonal podanie, ktoré má predpísanú formu „náhradným spôsobom“ a splní následne zákonnú povinnosť v zákonom uvedenej lehote a predpísaným spôsobom podľa ods.5, až potom bude v rovnakom postavení ako ostatné daňové subjekty. Ak tak daňový subjekt/osoba uvedená v § 14 ods. 1 však nevykoná, potom je oprávnené, aby znášal rovnaké dôsledky a aj uloženie sankcií ako ostatné daňové subjekty. 
Ak MF SR neakceptuje túto pripomienku, potom je oprávnené skonštatovať, že osoby uvedené v § 14 ods. 1 sú znevýhodnené a poškodené pri uplatňovaní svojich práv a povinností pri správe daní oproti subjektom/osobám, ktoré v § 14 ods. 1 uvedené nie sú. 
 	Z 	N 	Navrhovaná úprava je nad rámec novely zákona a je neopodstatnená, nakoľko pri zlyhaní IS finančnej správy je lehota na podanie zachovaná, ak je podanie doručené v najbližší nasledujúci pracovný deň po odstránení prekážok na strane správcu dane (§ 27 ods.5). 	
UNION 	k bodom 30, 31, 32, 33, 34 - k § 155 a k bodu 37 - k § 165  
K úprave spôsobu určenia výšky sankcií – ich ukladanie za neodvedenie dodatočnej dane z terajšieho princípu uplatňovania na základe vzniku skutočností bez ohľadu na dobu porušenia sa totiž mení na uplatňovanie výšky sankcie základe časového princípu, t. zn. za dobu trvania porušenia/.neodvedenia dodatočnej dane. Predkladáme 2 varianty: 

Prvý variant – všeobecne napádame snahu štátu zvýšiť príjmy štátneho rozpočtu neúmerným ukladaním sankcií (návrat/obdoba ukladania sankcií, ako to poznal Daňový poriadok v minulosti) 

K bodu 30 vládneho návrhu predkladáme zásadnú pripomienku: 
V § 155 ods. 1 písm. f) navrhujeme ponechať pôvodné znenie zákona: „vo výške rovnajúcej sa súčinu trojnásobku základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky a sumy“. 

K bodu 31 vládneho návrhu predkladáme zásadnú pripomienku: 
V § 155 ods. 1 písmeno g) navrhujeme upraviť nasledovne: „ vo výške rovnajúcej sa súčinu základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky a rozdielu medzi sumou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní a sumou uvedenou v daňovom priznaní za správny delikt podľa § 154 ods. 1 písm. i).“ 

K bodu 32 vládneho návrhu predkladáme zásadnú pripomienku: 
V § 155 sa odsek 1 dopĺňa písmenom h), ktorého znenie navrhujeme upraviť nasledovne: 
„h) vo výške rovnajúcej sa súčinu dvojnásobku základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky a rozdielu medzi sumou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní a sumou uvedenou v daňovom priznaní za správny delikt podľa § 154 ods. 1 písm. i), ak daňový subjekt podá dodatočné daňové priznanie v lehote podľa § 16 ods. 9 po spísaní zápisnice o začatí daňovej kontroly, doručení oznámenia o daňovej kontrole, doručení oznámenia o rozšírení daňovej kontroly na iné zdaňovacie obdobie alebo po doručení oznámenia o rozšírení daňovej kontroly o inú daň.“ 

Bod 33, ktorým sa v § 155 za odsek 1 vkladá nový odsek 2, žiadame z novely úplne vylúčiť. 

Odôvodnenie k bodom 30 až 33: 
Napriek pozitívnemu prvku novely spočívajúcemu v možnosti podať dodatočné daňové priznanie do 15 dní odo dňa spísania zápisnice o začatí daňovej kontroly navrhovaná úprava výpočtu pokút podľa „uplynutia doby porušenia/časového prvku“ neúmerne zvýši výšku doteraz ukladaných sankcií. Zámer deklarovaný v dôvodovej správe - týmto spôsobom motivovať daňové subjekty k včasnému a riadnemu plneniu daňových povinností však podľa nášho názoru sa nenaplní (možno to bude mať účinok na malú skupinu daňových subjektov, ktoré špekulatívnym spôsobom priznávajú daň a jej riadne platenie odkladajú až na povinnosť vzniknutú na základe výsledku daňovej kontroly, a to iba niektorého zo zdaňovacích období). Okolnosti a obdobie podania dodatočného daňového priznania a lehota na zaplatenie dodatočnej dane nezávisia na subjektívnom rozhodnutí daňových subjektov, sú stanovené zákonom. V súčasnosti tie daňové subjekty, ktoré si tieto povinnosti plnia a neriskujú povinnosť zaplatiť dvojnásobnú sankciu tým, že skutočnosti majúce vplyv na zvýšenie dane (teda chyby minulých zdaňovacích období) odhalí až prípadná daňová kontrola, na takýto poctivý prístup po navrhovanej zmene zákona vlastne doplatia. Často totiž pri zistení metodickej alebo systémovej chyby opravia z týchto dôvodov vyplývajúce chyby zdanenia aj za obdobia viacerých uplynulých zdaňovacích období, čo v prípade vládneho návrhu novely zavádzaným spôsobom výpočtu sankcií neúmerne navýši doteraz uplatňované sankčné postihy a stratí sa tak motivácia daňových subjektov z vlastného podnetu priznávať a odvádzať dodatočnú daň. Dovoľujeme si pripomenúť, že Daňový poriadok už v minulosti stanovoval povinnosť uloženia výšky sankcie na základe „časového prvku“, ale daňová prax preukázala, že táto povinnosť neviedla k zvýšeniu daňovej disciplíny subjektov pri priznávaní a zaplatení dane. 
Doterajšia aplikačná prax navyše ukazuje, že existujú vyrubovacie konania začaté po skončení daňovej kontroly, ktoré trvajú neúmerne dlho aj z toho dôvodu, že správca dane počas takéhoto vyrubovacieho konania vykonávaného postupom podľa § 68 ods. 3 nemá explicitne stanovené lehoty na vykonanie úkonov v tejto časti konania, rovnako jeho právo stanoviť lehotu podľa svojho uváženia na vykonanie úkonov/predloženie dôkazov daňového subjektu vo vzťahu k správcovi dane nie je obmedzené. Taktiež, ak kontrolovaný daňový subjekt navrhne termín na ukončenie dokazovania a správca dane s ňou nesúhlasí a nedohodne sa s daňovým subjektom, zákon dáva právo na určenie daň prerokovania iba správcovi dane, pričom správca dane dôvod a určenie tohto dňa nemusí odôvodniť. Voči takémuto postupu správcu dane nemôže daňový subjekt ani podať námietku, o ktorej by nadriadený orgán rozhodoval. 
Naša skúsenosť je teda taká, že iba správca dane ovplyvňuje dĺžku vyrubovacieho konania nasledujúcom po dni doručenia protokolu s výzvou, čím sa vydanie rozhodnutia vo vyrubovacom konaní môže neúmerne odďaľovať a správca dane môže v záujme predĺženia lehoty počítania sankcie účelovo vyrubovacie konanie predlžovať. Túto skutočnosť budú daňové subjekty povinné strpieť a budú povinné znášať tým vyššie sankcie, čím dlhšie bude vyrubovacie konanie trvať, pokiaľ v Daňovom poriadku nebudú zakomponované jednoznačné a nespochybniteľné lehoty na vykonávanie úkonov správcu dane pri vyrubovacom konaní vykonávanom aj postupom podľa § 68 ods.3. Vládny návrh novely Daňového poriadku však takúto úpravu nezavádza. 

Bod 34 novely navrhujeme upraviť nasledovne: 
V § 155 odsek 4 znie: 
„(4) Ak trojnásobok základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky v prípadoch podľa odseku 1 písm. f) nedosiahne 10%, pokuta sa uloží vo výške rovnajúcej sa 10% zo sumy podľa odseku 1 písm. f). Ak dvojnásobok základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky v prípade podľa odseku 1 písm. h) nedosiahne 7%, pokuta sa uloží vo výške rovnajúcej sa 7% z rozdielu medzi sumou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní a sumou uvedenou v daňovom priznaní podľa odseku 1 písm. h). Ak základná úroková sadzba Európskej centrálnej banky v prípade podľa odseku 1 písm. g) nedosiahne 3%, pokuta sa uloží vo výške rovnajúcej sa 3% z rozdielu medzi sumou uvedenou v dodatočnom daňovom priznaní a sumou uvedenou v daňovom priznaní podľa odseku 1 písm. g).“ 

Z dôvodu nami vyššie navrhovaných úprav je potrebné zmeniť aj znenie prechodného ustanovenia v bode 37, ktorého návrh predkladáme: 

V § 165e ods. 2 znie:„(2) Ustanovenia § 155 ods. 1 písm. g) až h), ods. 4 v znení účinnom od 1. januára 2016 sa použijú na uloženie sankcie, ak skutočnosť rozhodujúca pre uloženie sankcie nastala do 31. decembra 2015 a ak je to pre daňový subjekt priaznivejšie.“ 
Odôvodnenie: Znenie prechodného ustanovenia je upravené z dôvodu nami navrhovaných zmien v bodoch 30 až 34 novely 

Druhý variant – ak sa zmierime s nárastom ukladaných sankcií pri podaní dodatočného priznania, ale zásadne rozporujeme ich vyrubenie a počítanie „počas využívania práva daňového subjektu na aktívnu obhajobu počas daňovej kontroly a vo vyrubovacom konaní začatom po dni doručenia protokolu“ 

k bodu 33 podávame zásadnú pripomienku: 
v navrhovanom znení tohto bodu požadujeme odsek 2 doplniť druhou vetu, ktorá znie: 
„ Pokuta podľa predchádzajúcej vety sa neuloží a nepočíta za dni nasledujúce po dni spísania zápisnice o začatí daňovej kontroly, doručenia oznámenia o daňovej kontrole, doručenia oznámenia o rozšírení daňovej kontroly na iné zdaňovacie obdobie, ktorého by sa dodatočné daňové priznanie týkalo, a odo dňa doručenia oznámenia o rozšírení daňovej kontroly o inú daň, ktorej by sa dodatočné daňové priznanie týkalo až do dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia vydaného vo vyrubovacom konaní vykonanom po doručení protokolu s výzvou podľa § 46 ods. 8. 

Odôvodnenie: 
Ak daňový subjekt splní dodatočnú daňovú povinnosť podaním dodatočného priznania až v lehote podľa § 16 ods. 9, možno povedať, že „špekuloval“ so splnením dodatočnej daňovej povinnosti a bol si jej vedomý. Cieľom navrhovanej úpravy je ale eliminovať vplyv dĺžky výkonu daňovej kontroly a vyrubovacieho konania po ukončení daňovej kontroly v prípade, že daňový subjekt „nešpekuloval“ o dodatočnej daňovej povinnosti a nevyčkával až na aktívne konanie správcu dane smerujúce ku kontrole príslušného zdaňovacieho obdobia (subjekt si nebol vedomý dodatočnej daňovej povinnosti). Ak subjekt si nie je vedomý dodatočnej daňovej povinnosti, aj v prípade daňovej kontroly aktívne plní svoje povinnosti, a aj aktívne uplatňuje svoje práva počas daňovej kontroly a taktiež vo vyrubovacom konaní po skončení daňovej kontroly. Dĺžka trvania daňovej kontroly je obmedzená zákonom, no môže dosiahnuť až dobu trvania 2 rokov. Dĺžka vyrubovacieho konania v prípade postupu podľa § 68 ods. 3 však nie je zákonom limitovaná. Počítanie sankcie za toto obdobie podľa vládneho návrhu však bude spôsobovať nátlak na daňový subjekt, aby neuplatňoval právo aktívnej obhajoby počas daňovej kontroly a vo vyrubovacom konaní a rovnako dá priestor správcovi dane na účelové predlžovanie výkonu kontroly a vyrubovacieho konania s cieľom navyšovať dobu, za ktorú sa počíta sankcia a tak účelovo ovplyvňovať výšku sankcie. Uvedené však neplatí pre daňovú kontrolu a vyrubovacie konanie v prípade určenia dane podľa pomôcok - § 48. 
Ak MF SR neakceptuje túto pripomienku, môžeme konštatovať, že predkladaným vládnym návrhom sa zavádza nevýhodné postavenie daňového subjektu pri správe daní tým, že v prípade ak využije svoje právo na aktívnu obhajobu počas daňovej kontroly a vo vyrubovacom konaní navyšuje sa jeho prípadná budúca sankcia, a tak vytvára nátlak na daňový subjekt, aby toto právo neuplatňoval. 

 	Z 	A 	Úprava pokút s časovým prvkom predstavuje opatrenie, ktorým budú daňové subjekty motivované k riadnemu a včasnému plneniu svojich daňových povinností. Toto opatrenie je výsledkom záverov pracovnej skupiny Doing Business - platenie daní a je jedným z návrhov na zlepšenie podnikateľského prostredia v nadväznosti na Uznesenie vlády SR č. 14 zo 7.1.2015 (K správe o stave podnikateľského prostredia v SR s návrhmi na jeho zlepšenie). 
Výpočet sankcie sa upravil tak, že sankcia sa bude počítať odo dňa pôvodnej splatnosti najdlhšie do uplynutia lehoty na podanie DDP po začatí daňovej kontroly, resp. do dňa doručenia oznámenia o určovaní dane podľa pomôcok. 	
eustream a.s. 	K bodom 30. až 34. návrhu novely zákona 
Navrhujeme ponechať úpravu pokút bez časového prvku tak, aby v prípade neskoršie vyrubenej dane nebola uložená vyššia sankcia. 
V bodoch 30, 31, 32, 33 a 34 preto navrhujeme vylúčiť slová „ročne“. 

Zdôvodnenie: V prípade vyrubenia dane správcom dane na základe výsledkov daňovej kontroly, nemá daňový subjekt možnosť ovplyvniť ani začiatok výkonu kontroly, ani dĺžku jej trvania. Oproti doterajšiemu stavu tak môže dôjsť k výraznému zvýšeniu sankcií pre daňové subjekty, najmä v prípadoch, ak je daňová kontrola vykonávaná neskôr a k vyrubeniu dane na základe kontroly dôjde oveľa neskôr, ako bol deň uplynutia lehoty na podanie daňového priznania. 

Rovnako v prípadoch, ak daňový subjekt podá dodatočné daňové priznanie neskoršie. V mnohých prípadoch nie je možné podať dodatočné daňové priznanie „včas“, vo väčšine prípadov sa jedná o chyby, ktorých odhalenie daňový subjekt často nemá možnosť ovplyvniť a urýchliť. 
Stanovenie pokút na časovom princípe zvýši finančné nároky na daňové subjekty. 
 	O 	ČA 	Výška percentuálnych sadzieb je podľa navrhovaného znenia optimálna. Úprava pokút s časovým prvkom predstavuje opatrenie, ktorým budú daňové subjekty motivované k riadnemu a včasnému plneniu svojich daňových povinností. Toto opatrenie je výsledkom záverov pracovnej skupiny Doing Business - platenie daní a je jedným z návrhov na zlepšenie podnikateľského prostredia v nadväznosti na Uznesenie vlády SR č. 14 zo 7.1.2015 (K správe o stave podnikateľského prostredia v SR s návrhmi na jeho zlepšenie). Výpočet sankcie sa upravil tak, že sankcia sa bude počítať odo dňa pôvodnej splatnosti najdlhšie do uplynutia lehoty na podanie DDP po začatí daňovej kontroly , resp. do dňa doručenia oznámenia o určovaní dane podľa pomôcok. 	
AMCHAM 	K bodom 30 – 34: 
Pozitívne vnímame zámer zákonodarcu upraviť systém daňových sankcii tak, aby motivoval daňové subjekty k včasnému a riadnemu plneniu daňových povinnosti. Zavedenie časového faktora do systému kalkulácie sankcii môže prispieť k dosiahnutiu želaného stavu. Zároveň sme však toho názoru, že navrhovaná výška percentuálnych sadzieb (3% / 7% / 10% per annum) čiastočne neutralizuje zámer zákonodarcu, nakoľko dosiahnutie maximálneho (motivačného) výberu sankcie (t.j. 100% výšky dodatočne vyrubenej dane) je možné dosiahnuť v prípade daňovej kontroly až po uplynutí 10 rokov. Tento časový horizont je v praxi možné využiť len v malom pocte prípadov, keďže na väčšinu daňových platieb sa bude vzťahovať všeobecná lehota na výkon daňovej kontroly 5 rokov. Ako obchodná komora, ktorá háji záujmy svojich členov, mame záujem na tom, aby daňový systém Slovenska (vrátane systému sankcii) motivoval podnikateľské subjekty k riadnemu a včasnému plneniu daňových povinnosti, a eliminoval tak deformujúci vplyv výhod z daňových únikov niektorých daňových subjektov na hospodársku súťaž na Slovensku ci v EU. S ohľadom na to dávame na zváženie zvýšenie navrhovaných percentuálnych sadzieb tak, aby sa pripadne daňové úniky subjektom "neoplatili".  	Z 	ČA 	V súlade so závermi stretnutia pracovnej skupiny Doing business : "Platenie daní" zo dňa 3.12.2014, ktorá bola vytvorená v nadväznosti na Uznesenie vlády SR č. 14 zo 7.1.2015 (K správe o stave podnikateľského prostredia v SR s návrhmi na jeho zlepšenie) je výška percentuálnych sadzieb sankcií podľa navrhovaného znenia optimálna. 
Výpočet sankcie sa upravil tak, že sankcia sa bude počítať odo dňa pôvodnej splatnosti najdlhšie do uplynutia lehoty na podanie DDP po začatí daňovej kontroly , resp. do dňa doručenia oznámenia o určovaní dane podľa pomôcok.