Doložka
vybraných vplyvov

A.1. Názov materiálu: Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

        Termín začatia a ukončenia PPK:   

A.2. Vplyvy:
	 Pozitívne 	 Žiadne 	 Negatívne 	
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy	x		x	
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia?		x		
3. Sociálne vplyvy	x			
– vplyvy na hospodárenie obyvateľstva,				
– sociálnu exklúziu,				
– rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť	x			
4. Vplyvy na životné prostredie	x			
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti	x			

A.3. Poznámky
Predkladaný návrh zákona predpokladá vplyvy na rozpočet verejnej správy, podnikateľské  a životné prostredie, sociálne vplyvy a vplyvy na informatizáciu spoločnosti.  
Predkladaný návrh zákona:
•	transponuje smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/61/EÚ z 15. mája 2014 o opatreniach na zníženie nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí (ďalej len „smernica o znižovaní nákladov“),
•	zriaďuje úrad pre verejnú regulovanú službu (ďalej len „VRS“) v zmysle Rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1104/2011/EÚ z 25. októbra 2011 o pravidlách prístupu k verejnej regulovanej službe, ktorú poskytuje globálny satelitný navigačný systém zriadený v rámci programu Galileo a 
•	realizuje zmeny zákona č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov, ktorých potreba vyplynula z aplikačnej praxe a prispejú k zefektívneniu regulácie v pôsobnosti Úradu pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb (ďalej len „regulačný úrad“). 
Vplyv transpozície smernice o znižovaní nákladov, zriadenia a činnosti úradu pre VRS na rozpočet verejnej správy je podrobnejšie rozpracovaný v ďalšom texte.
Návrh zákona predpokladá pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy úpravou výšky správnych poplatkov a zavedením nových správnych poplatkov. Tento vplyv však v súčasnosti nie je možné vyčísliť. Negatívne vplyvy na štátny rozpočet sa predpokladajú v dôsledku nutnosti transpozície smernice o znižovaní nákladov a zriadenia úradu pre VRS. Zriaďuje sa úrad pre VRS, ktorého povinnosťou  je riadiť a spravovať využívanie, vývoj, výrobu a vývoz zariadení a programového vybavenia pre VRS na území Slovenskej republiky a reagovať na identifikované ohrozenia. Pre činnosť úradu pre VRS bude potrebné zabezpečiť jeho personálne obsadenie a realizovať investície.  
V rámci transpozície smernice o znižovaní nákladov sa určuje orgán štátnej správy (vnútroštátny orgán) zodpovedný za riešenie sporov súvisiacich s prístupom k existujúcej fyzickej infraštruktúre, s poskytovaním informácií o dostupnosti fyzickej infraštruktúry, s koordináciou výstavby, ako aj s poskytovaním informácií o plánovaných stavbách a s prístupom k fyzickej infraštruktúre v budovách. Týmto orgánom štátnej správy bude regulačný úrad, ktorý bude mať v zmysle zákona kompetencie na riešenie sporov medzi podnikmi poskytujúcimi elektronické komunikačné siete (ďalej len „podniky“) navzájom a medzi podnikmi a prevádzkovateľmi služieb výroby, prepravy alebo distribúcie plynu, výroby, prenosu a distribúcie elektriny, zabezpečovania verejného osvetlenia, výroby, distribúcie a dodávky tepla, prevádzky  verejného vodovodu alebo verejnej kanalizácie, prevádzky železničnej a cestnej infraštruktúry, prístavov a leteckej infraštruktúry. Transpozíciou smernice o znižovaní nákladov sa vytvárajú podmienky pre využívanie infraštruktúry podnikov poskytujúcich služby výroby, prepravy alebo distribúcie plynu, výroby, prenosu a distribúcie elektriny vrátane verejného osvetlenia, tepla, vody, zneškodňovania odpadových vôd a splaškov, kanalizačných systémov, železničnej a cestnej infraštruktúry, prístavov a letísk podnikmi poskytujúcimi elektronické komunikačné siete. Vytvárajú sa predpoklady pre spoluprácu subjektov pri výstavbe infraštruktúry. Spoločná výstavba by mala prispieť k rozloženiu nákladov spojených s výstavbou medzi zainteresované subjekty. Návrh zákona by mal prispieť k rýchlejšiemu zavádzaniu vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí, resp. k zníženiu nákladov na ich budovanie.   V súvislosti s návrhom sa očakáva mierne zvýšenie administratívnych nákladov na strane subjektov prevádzkujúcich dotknutú infraštruktúru. Zároveň sa vytvárajú podmienky pre zvýšenie výnosov týchto subjektov. Dodatočné výnosy by mali byť generované práve sprístupnením dotknutej infraštruktúry pre potreby zavádzania vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí. Orgánom kompetentným na riešenie prípadných sporov vyplývajúcich z týchto povinností bude regulačný úrad. 
Pozitívny vplyv transpozície smernice o znižovaní nákladov na životné prostredie sa očakáva v súvislosti s elimináciou rušivých zásahov do prostredia spôsobených niekoľkonásobnými výkopovými prácami spojenými s budovaním rôznych druhov infraštruktúry na tom istom území. Transpozíciou smernice o znižovaní nákladov sa má docieliť, aby pri budovaní vysokorýchlostných sietí bolo možné využívať existujúcu infraštruktúru iných odvetví, resp. aby výstavba prebiehala koordinovane, teda, aby pri realizácii jedného výkopu bolo možné vybudovať viac druhov infraštruktúry. 
Transpozíciou smernice o znižovaní nákladov sa zabezpečí zrýchlenie modernizácie existujúcich a budovanie nových vysokorýchlostných sietí, čo bude mať pozitívny dopad na informatizáciu spoločnosti.
Priame sociálne vplyvy transpozície smernice o znižovaní nákladov sa predpokladajú vo forme zvýšenia zamestnanosti.   
     
A.4. Alternatívne riešenia

V súvislosti so zriadením úradu pre VRS bolo zohľadnených viacero variantov riešenia.
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1104/2011/EÚ z 25. októbra 2011 o pravidlách prístupu k VRS, ktorú poskytuje globálny satelitný navigačný systém zriadený v rámci programu Galileo (ďalej len „rozhodnutie“) stanovuje základné pravidlá, na základe  ktorých môžu mať jednotlivé subjekty v členských štátoch prístup k  VRS, ktorú poskytuje globálny satelitný navigačný systém Galileo. Toto rozhodnutie zaväzuje členské štáty, ktoré chcú využívať VRS alebo na ktorých území je usadený ktorýkoľvek zo subjektov poverených výrobou prijímačov VRS alebo pridružených bezpečnostných modulov, k povinnosti zriadiť príslušný orgán VRS. Hlavnou povinnosťou príslušného orgánu VRS je riadiť a spravovať využívanie, ako aj vývoj, výrobu a vývoz zariadení a programového vybavenia pre VRS na území daného členského štátu, ako aj reagovať na identifikované ohrozenia. VRS predstavuje vyhradenú službu, ktorú budú oprávnení využívať výhradne štátom definovaní užívatelia. Hlavným cieľom VRS je minimalizovať riziko nedostupnosti signálu pre štátom definovaných užívateľov, ktorí pre svoju činnosť vyžadujú najvyššiu možnú nepretržitosť poskytovania navigačných služieb, a to i v prípade mimoriadnych udalostí, krízových situácií a za prítomnosti iných hrozieb, kedy ostatné navigačné služby nemusia byť dostupné.
Architektúra a funkcionalita VRS ponúka jej využitie hlavne pre subjekty zodpovedné za činnosti strategického významu, ktoré vyžadujú vysokú úroveň spojitosti služby a ktorými štát zaisťuje bezpečnosť svojich občanov, teda pre činnosti polície, zložiek integrovaného záchranného systému, ozbrojených síl, colných orgánov, orgánov jadrovej bezpečnosti a pod.
Článok I bod 8 a článok IV návrhu zákona riešia zriadenie úradu pre VRS, ktorý bude zriadený v rámci organizačnej štruktúry MDVRR SR a ktorý pri výkone svojich kompetencií bude spolupracovať s Národným bezpečnostným úradom a regulačným úradom. Po zriadení úradu pre VRS bude potrebné v niekoľkých etapách zabezpečiť postupné nasadzovanie technickej infraštruktúry, programového vybavenia a zaviesť prevádzkovo-organizačné procesy nevyhnutné pre činnosť úradu pre VRS. Samotná úroveň nasadenia technickej infraštruktúry a programového vybavenia bude závisieť od implementácie VRS na európskej úrovni a od vývoja počtu užívateľov VRS a subjektov zaoberajúcich sa vývojom, výrobou a vývozom zariadení a programového vybavenia pre VRS  na území Slovenskej republiky. 
Na základe analýzy rozhodnutia, aktuálneho stavu implementácie VRS na európskej úrovni a analýzy situácie v Slovenskej republike je možné v prostredí Slovenskej republiky identifikovať nasledujúce varianty zriadenia príslušného orgánu VRS:

Variant 1 – Nezriadenie príslušného orgánu VRS
Tento variant predpokladá, že VRS nebude na území Slovenskej republiky využívaná. 
SWOT analýza variantu 1
Silné stránky	Slabé stránky	
•	Žiadne náklady v súvislosti so zriadením a prevádzkou VRS
•	Žiadne legislatívne a bezpečnostné nároky 

	•	Užívatelia nebudú môcť využívať VRS
•	Výrobcovia sa nebudú môcť zaoberať výskumom, vývojom a výrobou zariadení a programového vybavenia pre VRS
•	Slovensko nebude pripojené do bezpečnostnej centrály EU (GSMC)	
Príležitosti	Hrozby	
•	Iné služby resp. navigačné systémy (GPS PPS, GLONAS atd.)

	•	Slovensko nebude schopné využívať VRS  pre účely bezpečnosti štátu a jeho kritickej infraštruktúry
•	Ohrozenie medzinárodnej konkurencieschopnosti 
•	Ohrozenie kreditu Slovenska v rámci EU
•	Nesúlad s existujúcim implementačným plánom 	

Variant 2 – Zriadenie nového orgánu štátnej správy
Novo zriadený orgán štátnej správy by na území Slovenskej republiky vykonával všetky funkcie príslušného orgánu VRS.
SWOT analýza variantu 2
Silné stránky	Slabé stránky	
•	Centralizácia výkonu funkcií v rámci jedného úradu
•	Koordinácia aktivít vzťahujúcich sa k VRS jedným úradom
•	Ľahká orientácia potenciálnych užívateľov VRS	•	Vysoké náklady na zriadenie úradu
•	Časová náročnosť zriadenia nového úradu
•	Nutnosť novej legislatívy 	
Príležitosti	Hrozby	
•	Ponuka outsourcingu činnosti príslušného orgánu VRS pre iné štáty
•	Rozšírenie kompetencií aj pre ďalšie agendy súvisiace s vesmírnym programom	•	Časová a administratívna náročnosť zriadenia nového úradu	

Variant 3 – Delegovanie výkonu funkcií príslušného orgánu VRS na príslušný orgán VRS iného členského štátu
Niektoré funkcie príslušného orgánu VRS, ktoré nie sú v rozpore s národnou suverenitou Slovenskej republiky, by boli vykonávané príslušným orgánom VRS iného členského štátu.
SWOT analýza variantu 3
Silné stránky	Slabé stránky	
•	Zníženie prvotných nákladov na zriadenie a prevádzku príslušného orgánu VRS
•	Nižšia náročnosť z hľadiska prvotných kapacít ľudských zdrojov	•	Náročnosť z hľadiska koordinácie 
•	Náročnosť z hľadiska zladenia rôznych bezpečnostných predpisov
•	Prípadná kolízia bezpečnostných orgánov obidvoch zúčastnených štátov	
Príležitosti	Hrozby	
•	Jednoduchšie riešenie (synergia) cezhraničných incidentov v prípade rušenia signálu

	•	Zvýšenie bezpečnostných rizík
•	Politické riziká
•	Chýba záruka dlhodobej udržateľnosti fungovania poskytovania outsourcingových služieb 
(napr.: riziko vystúpenia štátu z EÚ)	

Variant 4 – Delegovanie výkonu funkcií príslušného orgánu VRS na GSA
Niektoré funkcie príslušného orgánu VRS, ktoré nie sú v rozpore s národnou suverenitou Slovenskej republiky, by boli vykonávané Európskou agentúrou pre globálny navigačný satelitný systém (GSA).
SWOT analýza variantu 4
Silné stránky	Slabé stránky	
•	Dohľad nad úradom priamo orgánom podieľajúcim sa na vývoji štandardov a celkovej koncepcie služby VRS
•	Zníženie prvotných nákladov na zriadenie a prevádzku príslušného orgánu VRS
•	Nižšia náročnosť z hľadiska prvotných kapacít ľudských zdrojov	•	Vysoké prevádzkové náklady bez možnosti ich kontroly 
•	Dočasné riešenie
•	Náročnosť z hľadiska koordinácie 
	
Príležitosti	Hrozby	
•	Jednoduchšie riešenie (synergia) cezhraničných incidentov v prípade rušenia signálu
	•	Zvýšenie bezpečnostných rizík
•	Chýba záruka dlhodobej udržateľnosti fungovania poskytovania outsourcingových služieb
•	Ohrozenie národnej suverenity 	

Variant 5 – Výkon funkcií existujúcim orgánom štátnej správy
Výkonom jednotlivých funkcií príslušného orgánu VRS by bol poverený niektorý z už existujúcich orgánov štátnej správy, ktorý by pôsobil ako koordinátor činností príslušného orgánu VRS.

SWOT analýza variantu 5
Silné stránky	Slabé stránky	
•	Výkon funkcií príslušného orgánu VRS jedným úradom
•	Koordinácia aktivít vzťahujúcich sa k VRS jedným úradom
•	Nie je potrebná výstavba nových priestorov alebo hľadanie ľudských zdrojov (v prípade, že príslušný orgán bude pokrytý z existujúcich zdrojov)
•	Ľahká orientácia potenciálnych užívateľov VRS
•	Nižšie bezpečnostné riziko
•	Nižšie zriaďovacie náklady	•	Kompetenčná a technická príslušnosť vybraného úradu k výkonu všetkých funkcií príslušného orgánu VRS
•	Zmena legislatívy
•	Zvýšenie personálnych nákladov	
Príležitosti	Hrozby	
•	Ponuka outsourcingu činnosti príslušného orgánu VRS iným štátom
•	Rozšírenie kompetencií aj o ďalšie agendy súvisiace s vesmírnym programom 	•	Neznalosť niektorých kľúčových aspektov (napr. bezpečnostných v prípade, ak  by sa na činnosti príslušného orgánu VRS nepodieľal NBÚ) 	

Variant 6 – Rozdelenie výkonu funkcií medzi existujúce orgány štátnej správy
Výkon jednotlivých funkcií príslušného orgánu VRS by bol rozdelený medzi  existujúce orgány štátnej správy v závislosti od kompetenčnej a technickej príslušnosti konkrétneho orgánu štátnej správy  k výkonu danej funkcie.

SWOT analýza variantu 6
Silné stránky	Slabé stránky	
•	Integrácia výkonu funkcií príslušného orgánu VRS do existujúcich činností vybraných subjektov
•	Nižšie náklady na zriadenie príslušného orgánu VRS
•	Komplexné pokrytie všetkých aspektov VRS (bezpečnostných, procesných, technických atď.)
•	Nie je potreba budovať nový úrad (hľadanie priestoru)
•	Komplexné pokrytie bezpečnostných požiadaviek
	•	Nastavenie komunikačných pravidiel medzi zainteresovanými  subjektmi
•	Nastavenie pravidiel schvaľovania medzi zainteresovanými  subjektmi
•	Nutná zmena legislatívy
•	Zabezpečenie technického a procesného prepojenia zainteresovaných subjektov

Príležitosti	Hrozby	
•	Outsourcing VRS pre ďalšie štáty
•	Rozšírenie kompetencií aj pre ďalšie agendy súvisiace s vesmírnym programom 	•	Negatívne dopady na činnosť príslušného orgánu VRS v prípade zrušenia, resp. reštrukturalizácie niektorého zo zainteresovaných subjektov	

Výber variantu zriadenia príslušného orgánu VRS na území Slovenskej republiky je potrebné vyhodnotiť z viacerých hľadísk. Tieto hľadiská sú najmä:
•	legislatívne úpravy spojené so zabezpečením činnosti príslušného orgánu VRS;
•	kompetencie pre výkon činností príslušného orgánu VRS;
•	náklady na zriadenie a prevádzku príslušného orgánu VRS;
•	bezpečnostné riziká;
•	čas.

Z vyhodnotenia vyššie uvedených SWOT analýz, sa ako najvýhodnejší javí „Variant 6“, t.j. rozdelenie výkonu funkcií medzi existujúce orgány štátnej správy. 
V zmysle uvedenej analýzy MDVRR SR zriadi v rámci svojej organizačnej štruktúry Úrad pre verejnú regulovanú službu (úrad pre VRS), ktorý bude pri vykonávaní funkcií príslušného orgánu VRS spolupracovať s NBÚ a regulačným úradom. Spolupráca NBÚ a regulačného úradu s úradom pre VRS bude realizovaná v rámci kompetencií, ktoré obom úradom vyplývajú z platnej legislatívy, upravujúcej ich činnosť.  Voči štruktúram programu Galileo, voči užívateľom, ako aj voči subjektom so sídlom na území SR, ktoré sa zaoberajú výskumom, vývojom a výrobou zariadení a programového vybavenia pre VRS a ich vývozom mimo teritórium EÚ budú vystupovať ako jednotný príslušný orgán VRS v zmysle rozhodnutia.
S alternatívnymi riešeniami v súvislosti s transpozíciou smernice o znižovaní nákladov sa neuvažuje. 

A.5. Stanovisko gestorov
Ministerstvo životného prostredia SR 
Ministerstvo financií SR
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR
Ministerstvo financií SR
Ministerstvo hospodárstva SR

Vplyvy na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu

2.1.	Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu
                                                                                                                         Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2015	2016	2017	2018	
Príjmy verejnej správy celkom	0	0	0		
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť	0	0	0	0	
z toho: 	 	 	 	 	
- vplyv na ŠR	0	0	0	0	
- vplyv na územnú samosprávu	0	0	0	0	
Výdavky verejnej správy celkom	0	592 684	1 131 232	902 188 	
v tom: MDVRR SR	0	488 364	935 092	718 548	
z toho: 	 	 	 	 	
- vplyv na ŠR	0	488 364	935 092	718 548	
- vplyv na územnú samosprávu	0	0	0	0	
v tom: ÚREKPS	0	104 320	196 140	183 640	
z toho: 	 	 	 	 	
- vplyv na ŠR	0	104 320	196 140	183 640	
- vplyv na územnú samosprávu	0	0	0	0	
Celková zamestnanosť 	0	+6	+13	+17	
- z toho vplyv na ŠR 	0	+6	+13	+17	
Financovanie zabezpečené v rozpočte	0	0	0	0	
v tom: MDVRR SR/07T0101
           UREKPS/07T030H	0
0	0
0	0
0	0
0	

2.2.	Financovanie návrhu  
				                                                                        Tabuľka č. 2
Financovanie	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2015	2016	2017	2018	
Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, + výdavky)	0	592 684	1 131 232	902 188	
  z toho vplyv na ŠR	0	592 684	1 131 232	902 188	
  financovanie zabezpečené v rozpočte					
  ostatné zdroje financovania	0	0	0	0	
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora	0	592 684	1 131 232	902 188	

Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:
Finančné prostriedky vyplývajúce z potreby zvýšenia počtu zamestnancov regulačného úradu a zo zriadenia a činnosti úradu pre VRS si bude MDVRR SR uplatňovať pri návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2016-2018.
  
2.3. Popis a charakteristika návrhu
2.3.1. Popis návrhu:
Predkladaný návrh článku I bod 8 a článku IV zákona rieši zriadenie úradu pre VRS, ktorý bude zriadený v rámci organizačnej štruktúry MDVRR SR a ktorý pri výkone svojich kompetencií bude spolupracovať s Národným bezpečnostným úradom a Úradom pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb. Po zriadení úradu pre VRS bude potrebné v niekoľkých etapách zabezpečiť postupné nasadzovanie technickej infraštruktúry, programového vybavenia a zaviesť prevádzkovo-organizačné procesy nevyhnutné pre činnosť úradu pre VRS. 
Architektúra VRS na európskej úrovni

Bezpečnostné monitorovacie stredisko
Bezpečnostné monitorovacie stredisko systému Galileo (Galileo Security Monitoring Centre, GSMC) je zodpovedné za celkovú správu bezpečnosti VRS na úrovni EÚ. Zaisťuje technické rozhranie medzi príslušnými orgánmi VRS jednotlivých členských štátov, kontrolnými strediskami systému Galileo (GCC) a ďalšími súčasťami systému.

Kontrolné stredisko
Kontrolné stredisko systému Galileo (Galileo Control Centre, GCC) zaisťuje kontrolu a riadenie technickej infraštruktúry systému Galileo a VRS. Súčasťou GCC je PKMF (PRS Key Management Facility), ktorého hlavnou funkciou je generovanie navigačných správ VRS a generovanie všetkých prístupových kľúčov k VRS.

Príslušný orgán VRS
Príslušný orgán VRS (Competent PRS Authority, CPA) zaisťuje komunikačné rozhranie medzi lokálnou infraštruktúrou daného členského štátu, globálnou infraštruktúrou systému Galileo, ostatnými členskými štátmi, Radou, Komisiou a ďalšími organizáciami na úrovni EÚ. Príslušný orgán VRS riadi a kontroluje výrobu a používanie prijímačov VRS a ďalších zariadení určených pre VRS fyzickými osobami bývajúcimi na území daného členského štátu a právnickými osobami sídliacimi na území daného členského štátu a zaisťuje, aby tieto subjekty disponovali príslušným oprávnením alebo akreditáciou.

Užívateľ VRS
Užívateľmi VRS sú fyzické alebo právnické osoby, ktoré sú príslušným orgánom VRS daného členského štátu riadne oprávnené na to, aby vlastnili alebo používali prijímač VRS a mali pridelený prístup k VRS.
Výrobca kryptografického materiálu
Výrobcom kryptografického materiálu sú subjekty sídliace na území členského štátu, ktoré sú príslušným orgánom VRS daného členského štátu akreditované pre výrobu alebo vývoj zariadení určených pre VRS v súlade s technickými štandardmi VRS.

Implementácia VRS na európskej úrovni
Implementácia  VRS je v rámci programu Galileo naplánovaná do niekoľkých etáp, pričom 
jednotlivé etapy budú zakončené týmito míľnikmi: 
•	míľnik 1 – rok 2014 - Počiatočná VRS pre ČŠ;
•	míľnik 2 – rok 2015 - Autonómna VRS pre ČŠ;
•	míľnik 3 – rok 2016 - Autonómna VRS pre užívateľov;
•	míľnik 4 - rok 2020 - Plne funkčná VRS.

Implementácia VRS v Slovenskej republike 
Zriadenie úradu pre VRS na území Slovenskej republiky bude prebiehať v niekoľkých etapách, v rámci ktorých bude postupne nasadzovaná technická infraštruktúra, programové prostriedky, zavádzané prevádzkovo-organizačné procesy a zabezpečované personálne vybavenie. Samotná úroveň nasadenia technickej infraštruktúry a programového vybavenia bude závisieť od implementácie VRS na európskej úrovni a od vývoja počtu užívateľov VRS a subjektov zaoberajúcich sa vývojom, výrobou a vývozom zariadení a programového vybavenia pre VRS  na území Slovenskej republiky.

Nasadenie technickej infraštruktúry sa predpokladá postupne v týchto etapách:
Etapa 1
V počiatočnej etapa sa predpokladá, že pre komunikáciu medzi jednotlivými subjektmi úradu pre VRS a GSMC bude využitý šifrovaný telefón a zabezpečené emailové spojenie. Na strane MDVRR SR a NBÚ bude túto činnosť zaisťovať kompetentná osoba. Evidencia užívateľov VRS bude realizovaná  v papierovej forme. Evidencia bude fyzicky umiestnená na MDVRR SR. Využívanie papierovej evidencie  sa predpokladá pri počte max. 50 užívateľov VRS. 
Etapa 2
V rámci druhej etapy sa naďalej predpokladá využitie šifrovaného telefónu a zabezpečeného emailového spojenia. Pre riadenie prístupu k VRS však už bude využívaný elektronický nástroj evidencie (napr. súbor MS Excel), ktorý bude umiestnený na zabezpečenom technickom prostriedku. Táto evidencia bude prístupná kompetentným osobám z MDVRR SR a NBÚ, prípadne z regulačného úradu. Zavedenie technických prostriedkov na tejto úrovni sa predpokladá pri počte viac ako 50 a menej ako 250 užívateľov VRS.
Etapa 3
Na najvyššej úrovni sa predpokladá využitie implementovaného modulárneho aplikačného riešenia, v rámci ktorého bude prebiehať komunikácia medzi jednotlivými subjektmi úradu pre VRS a GSMC. Pomocou tejto aplikácie bude riadená správa užívateľov VRS, správa výrobcov kryptografického materiálu, správa kryptografických prostriedkov a prístupových kľúčov. Aplikácia bude prevádzkovaná v informačnom systéme certifikovanom na požadovaný stupeň utajenia. Do jednotlivých modulov aplikácie bude umožnený prístup NBÚ, MDVRR SR, regulačného úradu a prípadne ďalších subjektov na základe prístupových oprávnení. Zavedenie technických prostriedkov na tejto úrovni sa predpokladá pri počte viac ako 250 užívateľov VRS.

Článok I bod 69 predstavuje transpozíciu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/61/EÚ z 15. mája 2014 o opatreniach na zníženie nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí. Transpozíciou smernice o znižovaní nákladov do zákona č. 351/20111 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov vytvorí podmienky pre to:
•	aby podniky poskytujúce elektronické komunikačné siete mali možnosť využívať pri jej budovaní existujúcu infraštruktúru určenú na:
a)	výrobu, prepravu alebo distribúciu plynu, výrobu, prenos a distribúciu elektriny, zabezpečovanie verejného osvetlenia, výrobu, distribúciu a dodávku tepla, prevádzku  verejného vodovodu alebo verejnej kanalizácie; 
b)	prevádzku železničnej a cestnej infraštruktúry, prístavov a leteckej infraštruktúry; 
•	aby podniky poskytujúce elektronické komunikačné siete mali pri ich budovaní prístup k informáciám o dostupnosti existujúcej infraštruktúry;
•	aby sa koordináciu výstavby a zvýšením transparentnosti v oblasti plánovania výstavby    uľahčilo budovanie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí;
•	aby boli budovy vybavené infraštruktúrou využiteľnou pre budovanie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí;
•	aby prípadné spory vyplývajúce z povinností uložených týmto zákonom mohol riešiť regulačný úrad za predpokladu poskytnutia súčinnosti dotknutých orgánov, ktorými sú Úrad pre reguláciu sieťových odvetví, Dopravný úrad, stavebné úrady, špeciálne stavebné úrady a okresné úrady v sídle kraja.

2.3.2. Charakteristika návrhu podľa bodu  2.3.2. Metodiky :
        zmena sadzby
       zmena v nároku
 X   nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
       kombinovaný návrh
       iné 
2.3.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít:
                                                                                                                                                               Tabuľka č. 3 
Objem aktivít	Odhadované objemy	
	2014	2015	2016	2017	
Indikátor ABC	 	 	 	 	
Indikátor KLM	 	 	 	 	
Indikátor XYZ	 	 	 	 	
					
  2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie

Zriadenie úradu pre VRS
V súvislosti so zriadením úradu pre VRS najvýznamnejší výdavok predstavujú investície spojené s vybudovaním národnej komunikačnej vrstvy a informačného systému pre fungovanie úradu pre VRS. Predpokladá sa, že úrad pre VRS bude využívať existujúce priestory. Nevzniknú tak výdavky spojené s výstavbou priestorov pre fungovanie úradu pre VRS s výnimkou výdavkov na úpravu priestorov na zabezpečenie  fyzickej bezpečnosti, pričom výdavky na hardvérové vybavenie sa odhadujú vo výške 550 000 € a výdavky na vývoj, integráciu a testovanie informačného systému spolu s príslušnou dokumentáciou sa odhadujú vo výške 1 200 000 €.

Tieto kapitálové výdavky súvisia predovšetkým s:
•	vytvorením zabezpečeného dátového a hlasového prepojenia medzi jednotlivými zložkami úradu pre VRS navzájom, zabezpečeného dátového a hlasového prepojenia s rozhraním GSMC, ako aj zabezpečeného dátového a hlasového prepojenia s kontaktnými miestami užívateľských spoločenstiev. Ide o komplexne poňatú, ale škálovateľnú zabezpečenú národnú komunikačnú vrstvu;
•	vytvorením komplexného procesného a programového riešenia pre pokrytie správy užívateľov a užívateľských skupín a činnosť úradu pre VRS. Ide o škálovateľné programové riešenie umožňujúce vedenie databázy užívateľov a súvisiacich údajov s možnosťou prístupu jednotlivých zložiek úradu pre VRS a ďalších oprávnených subjektov na základe prísne definovaných prístupových práv a oprávnení na prácu s jednotlivými blokmi tejto aplikácie.
•	definovaním užívateľských skupín a prevádzkových postupov využívania VRS, vypracovaním bezpečnostnej politiky VRS, vypracovaním prevádzkových postupov súvisiacich s výrobou a vývozom zariadení, technológie a softvéru k VRS, riadením a akreditáciou prijímačov VRS a bezpečnostných modulov a monitorovaním škodlivého rušenia.

Ďalšiu položku kapitálových výdavkov predstavujú výdavky spojené s predprojektovou prípravou, ktorú bude nutné vykonať v súvislosti s definovaním užívateľských skupín, prístupových práv k VRS užívateľských skupín a ďalších prípravných činností. Tieto sa odhadujú vo výške 100 000 €.
Z časového hľadiska sa predpokladá, že 440 000 € sa použije v roku 2016 na zriadenie minimalizovanej štruktúry úradu pre VRS, ktorá bude pozostávať z obstarania základného vybavenia pracoviska využívajúceho z časti jestvujúce zabezpečené zariadenia a technické prostriedky doplneného najmä o zabezpečené kryptované komunikačné prostriedky podľa aktualizovaných požiadaviek EÚ. Bližšia špecifikácia bude možná až po prijatí príslušných delegovaných aktov EÚ (spoločné minimálne štandardy). Hlavnou časťou výdavkov bude projektová príprava zameraná na koncový stav implementácie úradu pre VRS, ktorá bude utajená pravdepodobne stupňom „Vyhradené“. Presná špecifikácia a stupeň utajenia projektovej prípravy bude taktiež vychádzať z delegovaných a implementačných aktov EÚ, ktorých prijatie sa predpokladá do konca roka 2015. 
Na základe schválenia výstupov projektovej prípravy a  podľa aktuálnych potrieb sa bude postupne budovať úrad pre VRS tak, aby sa najneskôr v roku 2018 dosiahla jeho úplná štruktúra zodpovedajúca úrovni 3. Predpokladá sa, že toto bude spojené s vynaložením ďalších približne 850 000 € v roku 2017 najmä na vytvorenie databázovej a komunikačnej aplikácie certifikovanej na úroveň „Tajné“. Presnejšia špecifikácia aplikačného riešenia bude taktiež podliehať režimu utajenia.  Zvyšných 560 000 € bude použitých v roku 2018 najmä na obstaranie príslušných technických prostriedkov a implementáciu aplikačného riešenia. Špecifikácia technických prostriedkov bude vychádzať z výstupov projektového a aplikačného riešenia a tiež bude podliehať utajeniu. V ďalších rokoch sa predpokladá čerpanie kapitálových výdavkov v priemere  10 000 €/rok na rozširovanie systému v závislosti od ďalšieho smerovania vývoja VRS a jej plošného využitia. 
Prevádzkové náklady budú pozostávať z osobných nákladov zamestnancov úradu pre VRS a ostaných prevádzkových nákladov v odhadovanej výške 30 000 € ročne. Ostatné prevádzkové náklady predstavujú licenčné poplatky, poplatky za správu a údržbu dodaného riešenia a prípadné aktualizácie, energiu, kancelárske vybavenie a telekomunikačné služby. Konečný počet zamestnancov úradu pre VRS pri úplnej konštelácii satelitov systému Galileo a pri prevádzkovaní fázy užívania VRS by mal byť 7. Nie je však nevyhnutné, aby 7 zamestnancov pôsobilo v rámci úradu pre VRS ihneď od začiatku jeho budovania. Predpokladaný vývoj počtu zamestnancov úradu pre VRS a zodpovedajúcich osobných nákladov (mzdy a poistné) v jednotlivých rokoch je v nasledujúcej tabuľke.
Rok	2015	2016	2017	2018	
Počet nových zamestnancov úradu pre VRS	0 	+1 	+2 	+4 	
Celkové ročné osobné náklady [€]		18 364	55 092	128 548	

Implementácia smernice o znižovaní nákladov
Podľa článku 10 odsek 1 smernice o znižovaní nákladov sú členské štáty povinné zabezpečiť, aby každú z úloh pridelených vnútroštátnemu orgánu na riešenie sporov vykonal jeden alebo viaceré orgány. Na základe predloženého návrhu zákona bude takýmto vnútroštátnym orgánom regulačný úrad, ktorý bude zodpovedný za riešenie sporov medzi podnikmi a prevádzkovateľmi sietí, ktoré vzniknú v súvislosti s prístupom k existujúcej fyzickej infraštruktúre, poskytovaním informácií o dostupnosti fyzickej infraštruktúry, koordináciou výstavby, poskytovaním informácií o plánovaných stavbách a prístupom k fyzickej infraštruktúre v budove. Vzhľadom na to, že pri riešení sporov bude dochádzať k prelínaniu viacerých sektorov, je nevyhnutné zabezpečiť, aby dotknuté orgány, ktorými sú Úrad pre reguláciu sieťových odvetví, Dopravný úrad, stavebné úrady, špeciálne stavebné úrady a okresné úrady v sídle kraja, poskytli regulačnému úradu nevyhnutnú súčinnosť. Návrh ukladá povinnosti súvisiace s budovaním vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí aj prevádzkovateľom inej infraštruktúry než sú elektronické komunikačné siete, preto sa očakáva výrazný nárast počtu sporov vyplývajúcich z povinností uložených návrhom zákona. Riešenie týchto sporov získa na význame vzhľadom na momentálne prebiehajúcu výstavbu a modernizáciu sietí, ktorá súvisí so zavádzaním technológie 4G, ako aj v súvislosti s pokrývaním tzv. bielych, resp. sivých oblastí (oblasti, ktoré sú bez akéhokoľvek širokopásmového internetového pripojenia alebo majú prístup len k internetovému pripojeniu s nízkou kvalitou) elektronickými komunikačnými sieťami schopnými zabezpečiť pokrytie týchto oblastí širokopásmovým internetovým pripojením v súlade s cieľmi Digitálnej agendy pre Európu. 
Druhy sporov, ktorými sa v súvislosti s návrhom zákona bude regulačný úrad zaoberať a typy subjektov (prevádzkovateľov siete), ktoré môžu byť účastníkmi týchto sporov sú uvedené v nasledujúcich tabuľkách.
Druhy sporov
Poskytnutie prístupu k existujúcej fyzickej infraštruktúre	
Poskytnutie informácie o dostupnosti existujúcej fyzickej infraštruktúry	
Poskytnutie informácie o plánovaných alebo prebiehajúcich stavbách	
Umožnenie prieskumu fyzickej infraštruktúry na mieste	
Poskytnutie informácií pre potreby koordinácie výstavby	
Poskytnutie prístupu k fyzickej infraštruktúre v budove	

Účastníci sporov
Podnik poskytujúci elektronické komunikačné siete alebo služby	Podnik poskytujúci elektronické komunikačné siete alebo služby	
	Spoločnosť zabezpečujúca výrobu, prepravu alebo distribúciu plynu	
	Spoločnosť zabezpečujúca výrobu, prenos alebo distribúciu elektriny 	
	Prevádzkovateľ verejného osvetlenia	
	Spoločnosť zabezpečujúca distribúciu vody	
	Spoločnosť zabezpečujúca zneškodňovanie odpadových vôd a splaškov	
	Prevádzkovateľ kanalizačných systémov	
	Prevádzkovateľ železničnej infraštruktúry	
	Prevádzkovateľ cestnej infraštruktúry	
	Prevádzkovateľ leteckej infraštruktúry	
	Prevádzkovateľ prístavu	
	Prevádzkovateľ fyzickej infraštruktúry v budove	

V roku 2013 regulačný úrad evidoval 1181 podnikov. Podľa informácií zverejnených na stránke Národnej agentúry pre sieťové a elektronické služby (http://nases.gov.sk/data/files/8099.pdf ) bolo v Slovenskej republike v roku 2011 729 bielych miest, v ktorých žilo 305 933 obyvateľov.  
Spory bude regulačný úrad riešiť podľa správneho poriadku. Odhadovaný počet človekodní potrebných na riešenie sporu v správnom konaní je 7. Odhadovaný počet človekodní obsahuje iba čas potrebný na vydanie rozhodnutia v rámci prvostupňového konania. Podrobnejšie členenie procesu aj s príslušným odhadom počtu človekodní potrebných na jednotlivé úkony je uvedený v nasledujúcej tabuľke.
Priebeh konania	Počet človekodní	
Oboznámenie sa s podaním	1	
Dožiadanie podkladov a oslovenie dotknutých subjektov	1	
Obhliadka miesta	1	
Nahliadanie do spisu a ústne pojednávanie	1	
Analýza podkladov a záväzných stanovísk a príprava rozhodnutia	3	
Spolu	7	

Za najefektívnejší spôsob riešenia sporov považujeme riešenie podľa miestnej príslušnosti. Spory by teda mali riešiť príslušné krajské pracoviská regulačného úradu.  Za predpokladu, že v prvom roku účinnosti zákona budú každému krajskému pracovisku doručené v priemere 3 podania na riešenie sporov mesačne, odhadujeme potrebu navýšenia počtu zamestnancov každého krajského pracoviska o 1 človeka v roku 2016. V roku 2017 je možné počítať s ďalším nárastom počtu sporov, ktorý súvisí najmä s vyššou intenzitou budovania vysokorýchlostných sietí. V roku 2017 preto návrh počíta s nárastom o ďalšieho zamestnanca pre každé krajské pracovisko regulačného úradu.    
Odôvodnenie zvýšenia počtu zamestnancov vychádza z nasledujúcich predpokladov:
Počet pracovných dní v roku			        			250 
Počet podaní za mesiac			          			  3
Počet podaní za rok				        			  36
Počet človekodní potrebných na jedno podanie			  7
Počet zamestnancov na riešenie podaní			1 (250/(36x7))

Predpokladaný nárast počtu zamestnancov regulačného úradu a zodpovedajúcich osobných nákladov (mzdy a poistné) v súvislosti s implementáciou smernice o znižovaní nákladov v jednotlivých rokoch je v nasledujúcej tabuľke.
Rok	2015	2016	2017	2018	
Počet nových zamestnancov regulačného úradu	0 	+5 	+5 	+0	
Ročné osobné náklady [€]		91 820	183 640		

Okrem osobných nákladov je potrebné počítať aj s výdavkami na zabezpečenie kancelárskeho vybavenia a výpočtovej techniky pre nových zamestnancov vo výške 2 500 € na jedného zamestnanca (celkovo 12 500 € v roku 2016 a 12 500 € v roku 2017).  
Návrh zákona predpokladá pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy úpravou výšky správnych poplatkov a zavedením nových správnych poplatkov. Tento vplyv však v súčasnosti nie je možné vyčísliť
Tabuľka č. 4 
 Príjmy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2015	2016	2017	2018		
Daňové príjmy (100)1	0 	0 	0 	0 	 	
Nedaňové príjmy (200)1	 	 	 	 	 	
Granty a transfery (300)1	 	 	 	 	 	
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400)	 	 	 	 	 	
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500)	 	 	 	 	 	
Dopad na príjmy verejnej správy celkom	0 	0 	0 	0 	 	
1 –  príjmy rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie  

Ústredný orgán MDVRR SR                                                                                                                                                                  Tabuľka č. 5 
Výdavky (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2015	2016	2017	2018		
Bežné výdavky (600)	 0	48 364	85 092 	158 548 	 	
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0 	13 608 	40 824 	95 256 	 	
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)	 	 4 756 	14 268 	33 292 	 	
  Tovary a služby (630)2	 	30 000 	30 000 	30 000 	 	
  Bežné transfery (640)2	 	 	 	 	 	
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2	 	 	 	 	 	
Kapitálové výdavky (700)	 	440 000 	 850 000	 560 000	 	
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2	 	440 000 	 850 000 	  560 000 	 	
  Kapitálové transfery (720)2	 	 	 	 	 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	 	 488 364	935 092 	718 548	 	
  z toho výdavky na ŠR	 	 488 364	935 092	718 548	 	
   Bežné výdavky (600) 	 	   48 364 	   85 092 	 158 548 	 	
    Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	 	  13 608	  40 824	  95 256	 	
    Kapitálové výdavky (700)	 	 440 000	 850 000	 560 000	 	
    Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 		 	
						
Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb                                                                                                Tabuľka č. 6
Výdavky (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2015	2016	2017	2018		
Bežné výdavky (600)	 0	104 320 	 196 140	  183 640 	 	
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0 	   68 040 	136 080 	136 080 	 	
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)	 	  23 780	  47 560 	  47 560 	 	
  Tovary a služby (630)2	 	   12 500	  12 500 	0 	 	
  Bežné transfery (640)2	 	 	 	 	 	
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2	 	 	 	 	 	
Kapitálové výdavky (700)	 	0	0	 0	 	
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2	 	0 	0	  0 	 	
  Kapitálové transfery (720)2	 	 	 	 	 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	 	104 320 	196 140 	183 640	 	
  z toho výdavky na ŠR	 	104 320 	 196 140	  183 640 	 	
   Bežné výdavky (600) 	 	104 320 	 196 140	  183 640 	 	
    Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	 	 68 040	  136 080	136 080	 	
    Kapitálové výdavky (700)	 	0	0		 	
    Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
2 –  výdavky rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie

	 	 	 	 	 	
Ústredný orgán MDVRR SR                                                                                                                                             		       Tabuľka č. 7                  
Zamestnanosť	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2015	2016	2017	2018		
Počet zamestnancov celkom*	0 	1 	3 	7 	 	
   z toho vplyv na ŠR	0 	1 	3 	7 	 	
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)*	 	 1 134	1 134 	1 134 	 	
   z toho vplyv na ŠR	 	 	 	 	 	
Osobné výdavky celkom (v eurách)	 	18 364	55 092	128 548	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)* 	 	13 608 	40 824 	  95 256 	 	
   z toho vplyv na ŠR	 	13 608 	 40 824	  95 256 	 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)*	 	 4 756 	 14 268	33 292	 	
   z toho vplyv na ŠR	 	4 756	 14 268	33 292	 	
 	 	 	 	 	 	
Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb                                                                               Tabuľka č. 8
Zamestnanosť	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2015	2016	2017	2018		
Počet zamestnancov celkom*	0 	5 	10 	10 	 	
   z toho vplyv na ŠR	0 	5 	10 	10 	 	
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)*	 	1 134 	1 134 	1 134 	 	
   z toho vplyv na ŠR	 	 	 	 	 	
Osobné výdavky celkom (v eurách)	 	 91 820	183 640	183 640	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)* 	 	 68 040	136 080 	136 080 	 	
   z toho vplyv na ŠR	 	68 040 	136 080	136 080 	 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)*	 	23 780	  47 560	 47 560	 	
   z toho vplyv na ŠR	 	 23 780 	  47 560	 47 560	 	

Vplyvy na podnikateľské prostredie

Vplyvy na podnikateľské prostredie	

3.1. Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené a aký je ich počet?
	Návrh zákona vytvára podmienky pre spoluprácu podnikateľských subjektov pri budovaní nových a využívaní existujúcich inžinierskych sietí. Dotýka sa podnikov poskytujúcich elektronické komunikačné siete a služby a subjektov poskytujúcich služby výroby, prepravy alebo distribúcie plynu, výroby, prenosu a distribúcie elektriny, zabezpečovania verejného osvetlenia, výroby, distribúcie a dodávky tepla, prevádzky  verejného vodovodu alebo verejnej kanalizácie, prevádzky železničnej a cestnej infraštruktúry, prístavov a leteckej infraštruktúry. Návrh sa dotýka aj vlastníkov a prevádzkovateľov budov (najmä bytových a administratívnych).    
Návrh zákona sa dotýka aj tých podnikateľských subjektov, ktoré majú záujem venovať sa výskumu, vývoju a výrobe častí, ako aj kompletných prijímačov VRS. Zriadenie úradu pre VRS je totiž nevyhnutnou podmienkou, aby sa na území členského štátu EÚ mohli takéto činnosti s extrémne vysokou pridanou hodnotou vôbec uskutočňovať. Počet takýchto podnikateľských subjektov závisí od toho, koľko podnikateľských subjektov bude spôsobilých podstúpiť nevyhnutnú bezpečnostnú akreditáciu.	

3.2. Aký je predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov?
	 Náklady na strane dotknutých podnikov budú mať administratívny charakter a budú súvisieť s povinnosťou reagovať na žiadosti podnikov poskytujúcich elektronické komunikačné siete a služby o sprístupnenie infraštruktúry, sprístupnenie informácií o dostupnej infraštruktúre a žiadosti o koordináciu výstavby. Prínosy sa očakávajú v znížení jednotkových nákladov na budovanie infraštruktúry (náklady sa rozložia medzi všetky subjekty podieľajúce sa na výstavbe) a v zvýšení výnosov za prenájom existujúcej infraštruktúry podnikom poskytujúcim elektronické komunikačné siete. 
V oblasti VRS sa predpokladajú prínosy pre akreditovaných podnikateľov najmä v možnosti používania jedinečného know-how spojeného s európskym systémom Galileo VRS a vo výraznom posilnení ich exportného potenciálu do krajín EÚ, ako aj možnosťou podieľať sa na európskych multilaterálnych projektoch.	

3.3. Aká je predpokladaná výška administratívnych nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu?
	 Výška nákladov bude závisieť od počtu žiadostí o sprístupnenie infraštruktúry, žiadostí o poskytnutie informácie o dostupnosti infraštruktúry a od nákladov spojených s koordináciou výstavby. Tieto náklady však bude možné premietnuť do ceny, ktorá bude účtovaná podnikom poskytujúcim elektronické komunikačné siete za využívanie infraštruktúry.
Výška nákladov v prípade, že podnikateľský subjekt by sa chcel podieľať na výskume, vývoji a výrobe častí, či kompletných prijímačov VRS, je závislá od toho, aké opatrenia musí uskutočniť aby splnil príslušné bezpečnostné požiadavky, ktoré sú nevyhnutné k udeleniu bezpečnostnej akreditácie.	
3.4. Aké sú dôsledky pripravovaného návrhu pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu?)	 Očakáva sa zvýšenie vzájomnej interakcie medzi podnikmi poskytujúcimi elektronické komunikačné siete a subjektmi prevádzkujúcimi infraštruktúru, na ktorú sa vzťahuje tento návrh. 	

3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií?
	 Návrh vytvára predpoklady:
•	pre znižovanie nákladov na budovanie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí, 
•	pre zavádzanie týchto sietí aj do odľahlých oblastí, čím vytvára predpoklady pre zlepšovanie sociálnej inklúzie občanov, ktorí v súčasnosti nemajú prístup k vysokorýchlostnému internetu,
•	pre generovanie dodatočných výnosov subjektmi prevádzkujúcimi infraštruktúru, na ktorú sa vzťahuje tento návrh. 
•	Zriadenie úradu pre VRS umožní využívanie tejto služby štátnymi orgánmi, najmä však silovými a záchrannými zložkami, čo zvýši kvalitu nimi vykonávaných činností a služieb. Toto pozitívne prispeje k bezpečnosti štátu a obyvateľstva.	

Sociálne vplyvy -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť  a na zamestnanosť

Sociálne vplyvy predkladaného materiálu -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť	
4.1. Identifikujte vplyv na hospodárenie   domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené.  	 Návrh nemá vplyv na hospodárenie domácností.	
Kvantifikujte: 		
- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov            na priemerného obyvateľa		
- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov                  za jednotlivé ovplyvnené  skupiny domácností
- Celkový počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom		
		
4.2. Zhodnoťte kvalitatívne (prípadne kvantitatívne) vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva.	Posilňuje sa právna istota účastníkov v súvislosti s definovaním podstatných zmien zmluvných podmienok (§ 44 ods. 8). 
V súvislosti s vytváraním predpokladov na zavádzanie vysokorýchlostných sietí do odľahlých oblastí sa vytvárajú predpoklady pre zlepšovanie sociálnej inklúzie občanov, ktorí v súčasnosti nemajú prístup k vysokorýchlostnému internetu.	

4.3.  Zhodnoťte vplyv na rovnosť príležitostí:

Zhodnoťte vplyv na rodovú rovnosť.
	 Návrh nemá priamy vplyv na rovnosť príležitostí.	
4.4. Zhodnoťte vplyvy na zamestnanosť.

Aké sú  vplyvy na zamestnanosť ?
Ktoré skupiny zamestnancov budú ohrozené schválením predkladaného materiálu ?
Hrozí v prípade schválenia predkladaného materiálu hromadné prepúšťanie ?	 Návrh predpokladá zvýšenie zamestnanosti v roku 2016 o 6 zamestnancov (1 zamestnanec pre MDVRR SR a 5 zamestnancov pre ÚREKPS), v roku 2017 o 7 zamestnancov (2 zamestnanci pre MDVRR SR a 5 zamestnancov pre ÚREKPS) a v roku 2018 o 4 zamestnancov pre MDVRR SR. Celkovo tak návrh predpokladá v priebehu rokov 2016 – 2018 zvýšenie počtu zamestnancov o 17.	

Vplyvy na životné prostredie
Životné prostredie	
5.1.  Ktoré zložky životného prostredia (najmä ovzdušie, voda, horniny, pôda, organizmy) budú návrhom ovplyvnené a aký bude ich vplyv (pozitívny alebo negatívny)?	 Návrh by mal pozitívne ovplyvniť kvalitu životného prostredia tým, že bude eliminovať rušivé zásahy spôsobené výkopovými prácami spojenými s výstavbou infraštruktúry, najmä elektronických komunikačných sietí. 	

5.2. Bude mať navrhovaný materiál vplyv na chránené územia a ak áno aký?	
Nie	

5.3. Bude mať návrh vplyv na životné prostredie presahujúce štátne hranice?
	 Nie	

Vplyvy na informatizáciu spoločnosti

Budovanie základných pilierov informatizácie		
Obsah		
6.1. Rozširujú alebo inovujú  sa existujúce alebo vytvárajú sa či zavádzajú  sa nové elektronické služby?
(Popíšte ich funkciu a úroveň poskytovania.)	Návrh vytvára možnosť v plnej miere využívať európsky navigačný systém Galileo VRS. Databázy a procesy súvisiace s prevádzkou a využívaním VRS budú podliehať utajeniu. 	
6.2. Vytvárajú sa podmienky pre sémantickú interoperabilitu?
(Popíšte spôsob jej zabezpečenia.)	Nie	
Ľudia		
6.3. Zabezpečuje sa vzdelávanie v oblasti počítačovej gramotnosti a rozširovanie vedomostí o IKT?
(Uveďte spôsob, napr. projekty, školenia.)	Nie	
6.4. Zabezpečuje sa rozvoj elektronického vzdelávania?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia vzdelávacích aktivít.)	
Nie	
6.5. Zabezpečuje sa podporná a propagačná aktivita zameraná na zvyšovanie povedomia o informatizácii a IKT?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia propagačných aktivít.)	
Nie	
6.6. Zabezpečuje/zohľadňuje/zlepšuje sa prístup znevýhodnených osôb k službám informačnej spoločnosti?
(Uveďte spôsob sprístupnenia digitálneho prostredia.)	Návrh vytvára predpoklady pre zavádzanie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí do odľahlých oblastí, čím vytvára predpoklady pre zlepšovanie sociálnej inklúzie občanov, ktorí v súčasnosti nemajú prístup k vysokorýchlostnému internetu.	
Infraštruktúra		
6.7. Rozširuje, inovuje, vytvára alebo zavádza sa nový informačný systém?
(Uveďte jeho funkciu.)	Návrh vytvára možnosť v plnej miere využívať európsky navigačný systém Galileo VRS, ktorého súčasťou je dynamická databáza používateľov.	
6.8. Rozširuje sa prístupnosť k internetu?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)	Návrh vytvára predpoklady pre modernizáciu existujúcich a budovanie nových vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí, ako aj pre zavádzanie týchto sietí do odľahlých oblastí. 	
6.9. Rozširuje sa prístupnosť k elektronickým službám?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)	Áno. Prostredníctvom modernizácie existujúcich a výstavby nových vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí.	
6.10. Zabezpečuje sa technická interoperabilita?
(Uveďte spôsob jej zabezpečenia.)	Nie	
6.11. Zvyšuje sa bezpečnosť IT?
(Uveďte spôsob zvýšenia bezpečnosti a ochrany IT.)	Nie	
6.12. Rozširuje sa technická infraštruktúra?
(Uveďte stručný popis zavádzanej infraštruktúry.)
	Vytvárajú sa predpoklady pre budovanie nových vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí.  
Návrh vytvára možnosť v plnej miere využívať európsky navigačný systém Galileo VRS, ktorého súčasťou je dynamický plne elektronický systém distribúcie šifrovacích kľúčov autorizovaným používateľom.	
Riadenie procesu informatizácie		
6.13. Predpokladajú sa zmeny v riadení procesu informatizácie?
(Uveďte popis zmien.)	Nie	
Financovanie procesu informatizácie		
6.14. Vyžaduje si proces informatizácie  finančné investície?
(Popíšte príslušnú úroveň financovania.)	Pre zabezpečenie celého procesu bude potrebné posilniť personálne vybavenie regulačného úradu, personálne a materiálne zabezpečiť vytváraný úrad pre VRS. Financovanie bude potrebné zabezpečiť zo štátneho rozpočtu.	
Legislatívne prostredie procesu informatizácie		
6.15. Predpokladá nelegislatívny materiál potrebu úpravy legislatívneho prostredia  procesu informatizácie?
(Stručne popíšte navrhované legislatívne zmeny.)