Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

 
Návrh zákona o rozvojovej spolupráci a o zmene a doplnení niektorých zákonov predkladá minister zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky podľa Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2015.
Návrh zákona sa predkladá v súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky na roky 2012 – 2016. V časti Svetová politika a multilaterálne vzťahy sa radí rozvojová a humanitárna pomoc medzi dôležité priority vlády Slovenskej republiky. Z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky vyplýva úloha vytvoriť priestor pre novelizáciu zákona o rozvojovej pomoci. Cieľom je zvýšenie efektívnosti, pružnosti a transparentnosti poskytovania rozvojovej pomoci a súčinnosť pri podpore ekonomických aktivít Slovenskej republiky.  
Slovenská republika ako člen Organizácie Spojených národov (OSN), Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a člen Európskej únie (EÚ) sa hlási k medzinárodným záväzkom v oblasti znižovania miery chudoby vo svete a podpory trvalo udržateľného rozvoja v rozvojových krajinách. Slovenská republika sa v roku 2000 prihlásila k plneniu Miléniových rozvojových cieľov, čo opätovne potvrdila na samite OSN v septembri 2005. 
V členských krajinách OECD neexistuje jednotný organizačný rámec pre riadenie rozvojovej spolupráce. Každý štát si vytvára svoj vlastný mechanizmus na základe vnútorných politických, ekonomických, historických a ďalších podmienok. Z hľadiska koordinácie celého systému je možné nájsť jeden spoločný prvok, a tým je rezort zahraničných vecí alebo rezort pre rozvojovú spoluprácu, ktorý vo väčšine krajín OECD nesie primárnu zodpovednosť za rozvojovú spoluprácu. 
Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) je národným koordinátorom rozvojovej spolupráce v zmysle uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 332/2002 z 3. apríla 2002. Od tohto momentu začalo postupne formovať strategický, inštitucionálny a právny rámec rozvojovej spolupráce. Od roku 2003 ministerstvo predkladá do vlády Slovenskej republiky Strednodobú stratégiu rozvojovej spolupráce  Slovenskej republiky spravidla na päťročné obdobie (aktuálne je v platnosti 3. strednodobá stratégia na roky 2014 - 2018). Stratégie sú každoročne rozpracované do Zamerania dvojstrannej rozvojovej spolupráce, ktoré rovnako schvaľuje vláda Slovenskej republiky. Rozvojová spolupráca sa stala integrálnou súčasťou zahraničnej politiky Slovenskej republiky  a stratégie vonkajších ekonomických vzťahov. Zapojila sa do nej postupne väčšina rezortov a štátnych inštitúcií, vznikla stabilná báza mimovládnych organizácií združená v Platforme mimovládnych rozvojových organizácií a do rozvojových aktivít vstúpili aj viaceré podnikateľské subjekty. Za 11 rokov bolo v takmer 20-tich krajinách implementovaných viac ako 500 projektov v celkovej hodnote cca 50 mil. eur. 
V roku 2003 vznikol na základe metodického pokynu Ministerstva financií Slovenskej republiky o programovom rozpočtovaní program 05T – oficiálna rozvojová pomoc. Tento program, ktorého gestorom je ministerstvo, tvorí základ pre financovanie rozvojovej spolupráce Slovenskej republiky prostredníctvom rozpočtu verejnej správy. V roku 2015 sú do neho zapojené Ministerstvo financií Slovenskej republiky, Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky, Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky a Ministerstvo obrany Slovenskej republiky. Tieto ústredné orgány štátnej správy zabezpečujú plnenie stanovených cieľov prostredníctvom podprogramov v rámci svojho schváleného rozpočtu výdavkov na príslušný rok. 
V septembri 2013 bola Slovenská republika prijatá za plnoprávneho člena Výboru pre rozvojovú pomoc v rámci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (Development Assistance Committee - OECD/DAC). Tento krok možno považovať aj za symbolické zavŕšenie integrácie Slovenskej republiky do medzinárodnej donorskej komunity. Členstvo v OECD/DAC je zároveň výzvou na budovanie moderného, transparentného a efektívneho systému SlovakAid v čase, keď medzinárodné spoločenstvo definuje nové rozvojové ciele po roku 2015.
Strategickými dokumentmi Slovenskej republiky pre oblasť rozvojovej spolupráce sú Strednodobá stratégia rozvojovej spolupráce Slovenskej republiky na roky 2014 – 2018 (uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 20/2014 z  15. januára 2014), zameranie dvojstrannej rozvojovej spolupráce na príslušný rok, Národná stratégia pre globálne vzdelávanie na roky 2012 – 2016 (uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 20/2012 z 18. januára 2012), Stratégia Slovenskej republiky pre rozvojovú spoluprácu s Kenskou republikou na roky 2014 – 2018, Stratégia Slovenskej republiky pre rozvojovú spoluprácu s Moldavskou republikou na roky 2014 – 2018, Stratégia Slovenskej republiky pre rozvojovú spoluprácu s Afganskou islamskou republikou na roky 2014 – 2018, Stratégia monitorovania a evaluácie dvojstrannej rozvojovej spolupráce Slovenskej republiky.  
Komplexný mechanizmus realizácie rozvojovej spolupráce dotvárajú smernice, programové dokumenty, návody, manuály, ktoré obsahujú pravidlá, podmienky a kritériá pre využívanie jednotlivých programov a implementáciu fáz projektového cyklu pri dvojstrannej rozvojovej spolupráci.  
Od prijatia prvého zákona o oficiálnej rozvojovej pomoci v roku 2007 (617/2007 Z. z.) prešla agenda rozvojovej spolupráce v globálnom, regionálnom i národnom meradle významnými zmenami. Centrá svetového hospodárskeho rastu sa postupne presúvajú nielen zo západu na východ, ale aj zo severu na juh. Rastie medzinárodný obchod, narastá spotreba potravín a energie, vyčerpávajú sa nerastné zdroje, životné prostredie sa stáva zraniteľnejším. Okrem toho v dôsledku ekonomickej a finančnej krízy rastú v mnohých krajinách sociálne nerovnosti a nezamestnanosť, čo zvyšuje riziko vzniku nových ohnísk napätia a konfliktov. Pre rozvojovú spoluprácu znamenajú vyššie uvedené výzvy potrebu hľadania efektívnych riešení v rámci partnerstva donorov, partnerských krajín, občianskej spoločnosti, súkromného i akademického sektora, medzinárodných organizácií a ďalších subjektov. Aktuálne medzinárodné spoločenstvo hodnotí plnenie Miléniových rozvojových cieľov a formuluje nový rozvojový trvalo udržateľný rámec po roku 2015 vrátane jeho implementácie a financovania. Tento si vyžiada potrebu prehodnotenia politík rozvojovej spolupráce a adaptácie systémov ich realizácie u všetkých svetových donorov. Nové výzvy sa pretavujú do koncepčných a strategických dokumentov na úrovni EÚ, OSN i ďalších medzinárodných organizácií a inštitúcií.  
Je žiaduce, aby systém rozvojovej spolupráce Slovenskej republiky primerane reflektoval na vyššie uvedené zmeny. V ostatných rokoch sa do rozvojových aktivít Slovenskej republiky zapájajú nové subjekty, vrátane podnikateľských subjektov a miestnych samospráv. Vzniká potreba nových, flexibilnejších nástrojov realizácie rozvojovej spolupráce, ktoré môžu efektívnejším spôsobom zabezpečiť udržateľné výsledky v partnerských krajinách. 
Členstvo Slovenskej republiky v OECD/DAC so sebou prinieslo aj potrebu aplikácie štandardov a pravidiel, ktorými sa riadia donorské krajiny pri realizácii rozvojovej spolupráce. Z hodnotení systému rozvojovej spolupráce Slovenskej republiky zo strany OECD/DAC (Prístupová správa Slovenskej republiky z roku 2013) vyplynuli pre Slovenskú republiku odporúčania pre zvýšenie kvality a efektívnosti systému. Pokrok v ich plnení je hodnotený výborom OECD/DAC v pravidelných intervaloch. 
Doterajšia aplikačná prax zákona č. 617/2007 Z. z. o oficiálnej rozvojovej pomoci a o doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a potreba adaptácie systému rozvojovej spolupráce na nové podmienky vrátane požiadaviek OECD/DAC, preukázali potrebu zmeny legislatívneho rámca. Súčasná právna úprava je pre potreby modernej rozvojovej spolupráce nevyhovujúca, nedostatočne upravuje niektoré nástroje rozvojovej spolupráce a v prípade iných (dotácie) je neflexibilná a limitujúca. Terminológia aktuálneho zákona nezodpovedá požiadavkám a potrebám medzinárodného spoločenstva a trendom v rozvojovej spolupráci.
Vzhľadom na rozsah navrhovaných zmien sa namiesto novelizácie zákona č. 617/2007 Z. z. predkladá nový zákon o rozvojovej spolupráci.
Týmto návrhom zákona sa zároveň navrhuje novelizovať zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov, zákon č. 80/1997 Z. z. o Exportno-importnej banke Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov, zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Novelizácia vyššie uvedených zákonov (s výnimkou novely zákona č. 553/2003 Z. z. a novely zákona č. 474/2005 Z. z.) bezprostredne súvisí  s novo zavádzaným mechanizmom pri realizácii rozvojovej spolupráce. 
  Zákon č. 553/2003 Z. z.  sa navrhuje novelizovať z dôvodu  úpravy platových taríf  zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme v zahraničí  a  objektivizovaného platového koeficientu. Navrhuje sa pokračovať v používaní platových taríf a objektivizovaného platového koeficientu tak, ako je upravené v účinnom ustanovení § 32e zákona č. 553/2003 Z .z., aby sa zabezpečilo trvalé riešenie pre zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. Do zákona sa navrhuje vložiť ustanovenie, podľa ktorého sa na účely výpočtu objektivizovaného platového koeficientu, ako aj platových náležitostí pri výkone práce vo verejnom záujme v zahraničí použije platová tarifa zamestnanca pred valorizáciou platnou pre rok 2014. Zákon č. 474/2005 Z. z. sa navrhuje novelizovať z dôvodov potrieb aplikačnej praxe.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, inými zákonmi a všeobecne záväznými právnymi predpismi, právnymi aktmi Európskej únie, ako aj s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.