Príloha B

Štátny zdravotný dozor
(MZ SR)

Zdroj údajov: Úrad verejného zdravotníctva SR 

Informácia
o stave ochrany zdravia pri práci, vývoji chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce za roku 2014

1.	Úvod

	Ministerstvo zdravotníctva SR predkladá Informáciu o stave ochrany zdravia pri práci, vývoji chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce za rok 2014 na základe úloh č. B.1. a B.4. uznesenia vlády SR č. 475/V z 11. júna 2003 k správe o stave bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, vývoji pracovnej úrazovosti, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce v SR. 

2.	Orgány verejného zdravotníctva
Štátna správa na úseku verejného zdravotníctva je upravená zákonom č. 355/2007     Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 355/2007 Z. z.“), ktorý je zameraný na efektívnu primárnu prevenciu, ochranu a podporu zdravia a na zabezpečenie zdravých životných podmienok pre obyvateľov a pracovných podmienok pre pracujúcu populáciu.
 	Úlohy štátnej správy plnia orgány verejného zdravotníctva, ktorými sú v rezorte zdravotníctva Ministerstvo zdravotníctva SR, Úrad verejného zdravotníctva SR (ďalej len „ÚVZ SR“) a regionálne úrady verejného zdravotníctva (ďalej len „RÚVZ“). Orgánmi verejného zdravotníctva, ktoré plnia úlohy štátnej správy v špecifických rezortoch sú Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR a Slovenská informačná služba. 
Štátnu správu v rezorte zdravotníctva na úrovni regiónov zabezpečuje 36 RÚVZ, z ktorých 8 RÚVZ v sídlach krajov zabezpečuje odborné a metodické vedenie ostatných RÚVZ  na úseku ochrany, podpory a rozvoja verejného zdravia. 
V oblasti ochrany zdravia pri práci orgány verejného zdravotníctva systematicky dozerajú na plnenie povinností zamestnávateľov v oblasti ochrany zdravia zamestnancov, vyplývajúcich zo zákona č. 355/2007 Z. z. a z nariadení vlády SR harmonizovaných s právom EÚ, ktoré upravujú jednotlivé zdraviu škodlivé faktory v pracovnom prostredí. Priebežne dozerajú na plnenie nariadených opatrení na predchádzanie vzniku ochorení podmienených prácou a na obmedzenie ich výskytu. Orgány verejného zdravotníctva dozerajú v rámci výkonu štátneho zdravotného dozoru (ďalej len „ŠZD“) u zamestnávateľa aj na činnosť pracovnej zdravotnej služby (ďalej PZS“). 
Úrady verejného zdravotníctva plnia aj špecializované úlohy zamerané na sledovanie zdravotného stavu zamestnancov vo vzťahu k pracovným podmienkam. Na požiadanie pracovísk klinického pracovného lekárstva a toxikológie zisťujú príčiny vzniku profesionálnych poškodení zdravia u zamestnancov, vykonávajú prešetrovanie a hodnotenie pracovného prostredia a podmienok práce zamestnancov pre vznik profesionálnych poškodení zdravia na pracoviskách u hlásených podozrení na choroby z povolania. 
Orgány verejného zdravotníctva pri výkone ŠZD nad zdravými pracovnými podmienkami koordinujú svoju činnosť s orgánmi inšpekcie práce a to výkonom spoločných previerok na pracoviskách so zameraním na  problematiku významnú z hľadiska ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. Ťažiskom práce orgánov verejného zdravotníctva je ochrana zdravia pri práci s cieľom predchádzať chorobám z povolania a ochoreniam súvisiacich s prácou a ťažiskom práce orgánov inšpekcie práce je bezpečnosť pri práci a predchádzanie pracovným úrazom. 

3.	Ciele a priority orgánov verejného zdravotníctva v roku 2014

Orgány verejného zdravotníctva v roku 2014 zameriavali svoju pozornosť najmä na ŠZD v oblasti ochrany zdravia pri práci, predovšetkým na dodržiavanie kritérií zdravých pracovných podmienok na pracoviskách zo strany zamestnávateľov a na špecifické riziká vplyvu práce a pracovného prostredia na zdravie zamestnancov, ako aj na povinnosti zamestnávateľov v ochrane zdravia zamestnancov. 
Osobitne sa zameriavali na pracoviská, na ktorých zamestnanci vykonávali rizikové práce. RÚVZ v SR nariaďovali zamestnávateľom vykonať účinné ochranné a preventívne opatrenia na odstránenie rizika alebo na jeho zníženie na čo najnižšiu možnú mieru vrátane zabezpečenia posudzovania zdravotnej spôsobilosti zamestnancov na prácu a výkon cielených lekárskych preventívnych prehliadok zamestnancov lekármi PZS.
Najvýznamnejšími zdraviu škodlivými faktormi pracovného prostredia z hľadiska počtu exponovaných zamestnancov boli nadmerný hluk, chemické faktory, ionizujúce žiarenie, biologické faktory a vibrácie. Osobitnú pozornosť venovali orgány verejného zdravotníctva v rámci ŠZD pracoviskám, kde boli zamestnanci vystavení pôsobeniu dokázaných alebo pravdepodobných karcinogénnych a mutagénnych faktorov a pracoviskám, kde sa vyskytovali pracovné procesy s rizikom chemickej karcinogenity.
Súčasťou ŠZD bolo aj prešetrovanie pracovných podmienok a spôsobu práce zamestnancov súvisiacich so vznikom možných profesionálnych poškodení zdravia na pracoviskách u hlásených podozrení na choroby z povolania a posudzovanie opatrení vykonávaných zamestnávateľmi na obmedzenie výskytu chorôb z povolania. V roku 2014 RÚVZ v SR prešetrovali 768 podozrení na chorobu z povolania. Pri zisťovaní príčin vzniku profesionálnych poškodení zdravia orgány verejného zdravotníctva úzko spolupracovali s klinickými pracovnými lekármi a s lekármi PZS. 
Jednou zo základných úloh orgánov verejného zdravotníctva, ktoré vyplývali zo zákona č. 355/2007 Z. z. bolo posudzovanie opatrení a návrhov, ktoré predkladali fyzické osoby – podnikatelia a právnické osoby podľa § 13 cit. zákona a rozhodovanie z hľadiska ich vplyvu na verejné zdravie vrátane ochrany zdravia pri práci. 
V rámci špecializovaných činností ÚVZ SR a RÚVZ v SR riešili aj úlohy, projekty a epidemiologické štúdie so zameraním na hodnotenie vplyvu faktorov práce a pracovného prostredia na zdravie zamestnancov. V rámci nich vybrané RÚVZ spolu so zamestnávateľmi vypracovávali a realizovali intervenčné programy za účelom zlepšenia pracovného prostredia a zdravotného stavu zamestnancov konkrétnych podnikov v rámci programu Zdravé pracoviská. ÚVZ SR a RÚVZ Banská Bystrica sa zapojili aj do riešenia medzinárodnej epidemiologickej štúdie Geneticko-epidemiologická štúdia rakoviny močového mechúra (GERMM), zameranej na nádorové ochorenia močového mechúra vo vzťahu k životným a pracovným podmienkam. Medzi priority orgánov verejného zdravotníctva patrí aj ŠZD nad úrovňou ochrany zdravia na chránených pracoviskách, v ktorých pracuje najmenej 50 % občanov so zdravotným postihnutím. Úloha je zaradená do Národného programu rozvoja životných podmienok osôb so zdravotným postihnutím na roky 2013 - 2017 (2020). 
V súvislosti s novelou zákona č. 355/2007 Z. z., ktorá nadobudla účinnosť dňa 1. 8. 2014, ÚVZ SR a RÚVZ v SR s cieľom uviesť nové ustanovenia do aplikačnej praxe poskytovali rozsiahle poradenstvo týkajúce sa nových foriem zabezpečenia PZS a súvisiacich povinností zamestnávateľov v ochrane zdravia pri práci.

4.	Prehľad subjektov dozorovaných orgánmi verejného zdravotníctva
 	Orgány verejného zdravotníctva v roku 2014 vykonali ŠZD v 21 787 subjektoch, najviac u fyzických osôb oprávnených na podnikanie a u právnických osôb s počtom zamestnancov do 9 (tabuľka č. 1).

5.	Zistenia v subjektoch kontrolovaných orgánmi verejného zdravotníctva a najzávažnejšie zistenia pri výkone ŠZD

Aj keď v roku 2014 na Slovensku pokračovala hospodárska stagnácia, v rade regiónov už bolo možné zaregistrovať známky oživenia hospodárskeho rastu, čo sa pozitívne prejavilo aj v oblasti práce a pracovných podmienok vrátane ochrany zdravia pri práci.   
Podobne, ako v predchádzajúcich rokoch, aj v roku 2014 sa ekonomická situácia zamestnávateľa a prosperita podnikov výrazne premietali do úrovne ochrany zdravia a starostlivosti o zdravie zamestnancov. Prosperujúce podniky dokázali viac investovať do modernizácie pracovných priestorov a technológií, čo sa následne pozitívne odrazilo aj v zlepšení pracovných podmienok a v rade prípadov i v znížení počtu rizikových prác.
Najvyššia úroveň ochrany zdravia pri práci bola už tradične predovšetkým u prosperujúcich podnikov automobilového, elektrotechnického a strojárskeho priemyslu. Títo zamestnávatelia, najmä v prípade európskych a amerických zahraničných investorov, považujú starostlivosť o zamestnanca za súčasť firemnej kultúry a rovnaký dôraz, ako na zlepšovanie technologického zázemia, kladú aj na ochranu zdravia zamestnancov prostredníctvom PZS. Za pozitívny krok v tomto smere možno považovať napr. zriadenie pracovnej skupiny pre objektivizáciu fyzickej záťaže zamestnancov, ktorú pre svoje potreby a z dôvodu opakovaného prešetrovania možných ochorení z dlhodobej nadmernej a jednostrannej záťaže vytvorila spoločnosť Volkswagen Slovakia.
Popri reálnych krokoch na zlepšenie podmienok práce formou nových technológií, technických a stavebných úprav a pod. množstvo zamestnávateľov k znižovaniu vplyvu zdraviu škodlivých látok na zamestnanca využíva aj organizačné a náhradné opatrenia (zaraďovanie prestávok, striedanie pracovník, používanie osobných ochranných pracovných prostriedkov a pod.).
V roku 2014 mnohé fyzické osoby – podnikatelia menili svoju právnu subjektivitu na právnické osoby, čo malo za následok vzostup žiadostí o uvedenie priestorov do prevádzky. Na druhej strane naopak zaniklo množstvo malých prevádzok, najmä obchodného typu, ako dôsledok vzostupu internetového predaja. Naďalej pretrváva problém s hlásením zrušených prevádzok, ktoré boli RÚVZ oznamované len sporadicky a o ktorých sa orgán verejného zdravotníctva dozvedal len náhodne, zväčša pri prešetrovaní neplnenia uložených opatrení alebo iných podnetov.
V organizáciách naďalej pretrvávali nedostatky v oblasti informovanosti zamestnancov o výskyte škodlivých faktorov na pracoviskách, o ochrane zdravia pracovníkov a nerealizovanie ďalších povinností, ktoré vyplývajú zamestnávateľovi z platných predpisov. Neplnenie týchto povinností bolo často dôsledkom neznalosti, ale aj ignorovania predpisov a nedostatku financií zamestnávateľa.
Problémom boli aj zmeny územných plánov obcí v súvislosti s narastajúcou individuálnou výstavbou rodinných domov. Tieto zmeny spôsobovali, že výrobné podniky a hospodárske prevádzky sa ocitli v intraviláne obcí a stali sa zdrojom opakovaných sťažností obyvateľov novopostavených rodinných domov. 
Z dôvodu zmien predpisov, najmä zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov, poklesol počet žiadostí o uvedenie chránených dielní do prevádzky. 
Dlhodobým problémom naďalej zostáva postavenie samostatne zárobkovo činných osôb (ďalej len „SZČO“). Neexistuje ich presná evidencia, o mnohých z nich sa orgány verejného zdravotníctva dozvedia len náhodne, na základe prešetrovania sťažnosti, podozrenia na chorobu z povolania alebo v rámci ŠZD. SZČO pôsobia na rôznych pracoviskách, v mnohých prípadoch vykonávajú rizikové práce, často bez základných znalostí o škodlivých faktoroch na danom pracovisku a možnostiach ochrany zdravia. Čoraz viac zamestnávateľov rieši svoje problémy tým, že prepúšťa vlastných kmeňových zamestnancov a nahrádza ich samostatne zárobkovo činnými osobami, čo je možné klasifikovať ako snahu zbaviť sa povinnosti za  vytváranie  vyhovujúcich pracovných podmienok. Tento problém nie je len záležitosťou malých a stredných firiem, ale je už dlhodobým trendom aj u veľkých firiem. Rovnako problematická je aj ochrana zdravia zamestnancov zamestnávaných cez pracovné agentúry. 
V roku 2014 pokračoval trend znižovania počtu pracovníkov v trvalom pracovnom pomere a ich nahrádzania živnostníkmi so všetkým dôsledkami, ktoré takáto zmena prináša (absencia zdravotného dohľadu a vykonávania opatrení na znižovanie, resp. eliminovanie škodlivých faktorov práce, nedodržiavanie režimu práce a odpočinku, nedostatočné hodnotenie rizík, problémy pri prešetrovaní podozrení na choroby z povolania atď.). V niektorých odvetviach je celý rad činností vykonávaných takmer výhradne dodávateľsky SZČO.
Na zlepšovaní pracovného prostredia a podmienok práce sa v roku 2014 významne podieľala poradenská činnosť zamestnancov úradov verejného zdravotníctva a pozitívne k nemu prispievala aj spolupráca zamestnávateľov a PZS. V roku 2014 vstúpila do platnosti novela zákona  č. 355/2007 Z. z., ktorá výraznou mierou posilnila postavenie a právomoci PZS pri ochrane zdravia zamestnancov. 
V poľnohospodárskej výrobe pretrvávala stagnácia, čo malo za následok znižovanie počtu zamestnancov. Na druhej strane bolo možné zaregistrovať trend postupného zlepšovania pracovných podmienok, a to aj vďaka podporným fondom EÚ. 
Postupne sa mení štruktúra poľnohospodárskej výroby smerom k samostatne hospodáriacim roľníkom a rodinným farmám. Podobne, ako v predchádzajúcich rokoch, aj v roku 2014 boli zmeny zrejmé aj v spôsobe nakladania s chemikáliami na ochranu rastlín. Väčšina poľnohospodárskych subjektov aplikovala postreky dodávateľským spôsobom, čo predstavovalo nielen výrazné zníženie počtu exponovaných pracovníkov, ale tiež minimalizovanie problémov so skladovaním a likvidáciou chemikálií. 

6.	Opatrenia orgánov verejného zdravotníctva na odstránenie zistených nedostatkov pri výkone ŠZD a sankčné opatrenia       
Na základe vykonaného ŠZD v 21 787 podnikateľských subjektoch orgány verejného zdravotníctva vydali 684 pokynov a opatrení na odstránenie zistených nedostatkov (tabuľka č. 2). 
Za nesplnenie povinností, vyplývajúcich z právnych úprav v oblasti ochrany zdravia pri práci, boli fyzickým osobám oprávneným na podnikanie a právnickým osobám uložené sankčné opatrenia (napr. pokuta, výkon rozhodnutia a pod.) (tabuľka č. 3). Orgány verejného zdravotníctva v roku 2014 za nedodržiavanie ustanovení právnych predpisov na ochranu zdravia uložili právnickým osobám a fyzickým osobám – podnikateľom viaceré sankčné opatrenia – 2 pokuty za priestupky (blokové konanie), 219 pokút za iné správne delikty podľa § 57 ods. 50 zákona č. 355/2007 Z. z. a 12 náhrad nákladov najmä za uvedenie priestorov do prevádzky bez vydania súhlasného rozhodnutia orgánu verejného zdravotníctva, nevypracovanie hodnotenia faktorov pracovného prostredia a posudkov o riziku, nevypracované prevádzkové poriadky a za odstraňovanie materiálov obsahujúcich azbest zo stavieb bez oprávnenia vydaného ÚVZ SR.
Medzi najčastejšie príčiny uloženia sankčných opatrení patria:
-	uvedenie priestorov do prevádzky bez vydania súhlasného rozhodnutia orgánu verejného zdravotníctva,
-	nezabezpečenie kvalitatívneho a kvantitatívneho zisťovania (objektívneho merania) zdraviu škodlivých faktorov  pracovného prostredia,
-	porušenie povinnosti vypracovať prevádzkový poriadok, predložiť ho na schválenie alebo návrh na jeho zmenu príslušnému orgánu verejného zdravotníctva,
-	opomenutie povinnosti hodnotiť zdravotné riziká a vypracovať posudok o riziku,
-	odstraňovanie materiálov obsahujúcich azbest zo stavieb bez vydaného oprávnenia ÚVZ SR na výkon tejto činnosti, 
-	odstraňovanie materiálov obsahujúcich azbest zo stavieb oprávneným subjektom bez súhlasného rozhodnutia príslušného RÚVZ a nedodržanie schválených pracovných a technologických postupov a prevádzkového poriadku,
-	neposkytnutie súčinnosti pri výkone ŠZD a zmarenie jeho výkonu. 

Rizikové práce 
V roku 2014 nepokračoval pokles počtu pracovníkov vykonávajúcich rizikové práce, ktorý bol zrejmý v ostatných rokoch, ale oproti roku 2013 došlo k miernemu zvýšeniu celkového počtu zamestnancov v riziku profesionálnej expozície faktorom práce a pracovného prostredia (tabuľka č. 4). Súvisí to s miernym oživením hospodárskej výroby, ktoré bolo v roku 2014 možné zaznamenať v niektorých regiónoch SR. Na druhej strane za negatívny trend treba považovať zvýšenie počtu zamestnancov v najzávažnejšej štvrtej kategórii práce (celkový nárast o 1 231 zamestnancov). Podobne, aj keď menej výrazne, stúpol počet žien v 4. kategórii prác (vzostup o 164 žien).
Podobne, ako v predchádzajúcich rokoch, aj v roku 2014 najviac pracovníkov bolo exponovaných hluku, chemickým látkam, ionizujúcemu žiareniu, biologickým látkam a vibráciám (tabuľka č. 5). Nárast počtu zamestnancov v 4. kategórii je pri niektorých faktoroch práce a pracovného prostredia (vzostup o 881 zamestnancov v expozícii hluku, o 399 zamestnancov v expozícii vibráciám a o 193 zamestnancov v expozícii chemickým faktorom).
Pri sledovaní rizikových prác podľa prevažujúcej činnosti nedošlo k významným zmenám oproti roku 2013. Podobne, ako v predchádzajúcom období, aj v roku 2014 najviac zamestnancov vykonávalo rizikovú prácu v priemyselnej výrobe (68 309 zamestnancov) a v rezorte zdravotníctva a sociálnej pomoci (8 557 zamestnancov). Najviac žien (6 709 žien) vykonávalo rizikové práce v rezorte zdravotníctva a sociálnej pomoci (tabuľka č. 6).

7.	Stav a vývoj chorôb z povolania
Výskyt chorôb z povolania je jedným z najdôležitejších ukazovateľov úrovne starostlivosti o zdravie zamestnancov; odráža stav primárnej prevencie profesionálnych ochorení. V roku 2014 bolo v SR hlásených 373 prípadov chorôb z povolania a profesionálnych otráv, pričom u žien bolo 129 novozistených prípadov (34,6 % hlásených chorôb z povolania).
V porovnaní s rokom 2013, kedy bolo hlásených  301 chorôb z povolania, došlo v roku 2014 k vzostupu počtu chorôb z povolania o 72, čo reálne predstavuje nárast o 19,3 %. Počet priznaných chorôb z povolania, priemyselných otráv a iných poškodení zdravia pri práci v SR v rokoch 1995 až 2014 je uvedený v tabuľke č. 7.
K najčastejšie hláseným chorobám z povolania v roku 2014 patrili:
–	ochorenie horných končatín z dlhodobého nadmerného a jednostranného zaťaženia (položka č. 29 zoznamu chorôb z povolania) bolo hlásené u 180 zamestnancov, tzn. u 48,3 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania v SR,
–	ochorenie horných končatín z vibrácií (položka č. 28 zoznamu chorôb z povolania) bolo hlásené u 56 zamestnancov, tzn. u 15 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania v SR,
–	porucha sluchu z hluku (položka č. 38 zoznamu chorôb z povolania) bola hlásená u 40 zamestnancov, tzn. u 10,7 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania v SR,
–	prenosné a parazitárne ochorenia (položky č. 24 – 26 zoznamu chorôb z povolania) boli hlásené u 33 zamestnancov, tzn. u 8,8 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania v SR,
–	profesionálne dermatózy (položka č. 22 zoznamu chorôb z povolania) boli hlásené u 16 zamestnancov, tzn. u 4,3 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania v SR,
–	profesionálna bronchiálna astma (položka č. 37 zoznamu chorôb z povolania) boli hlásené u 15 zamestnancov, tzn. u 4 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania v SR,
–	choroba zaprášenia pľúc prachom obsahujúcim oxid kremičitý - silikóza (položka č. 33 zoznamu chorôb z povolania) bola hlásená u 12 zamestnancov, tzn. u 3,2 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania v SR.
Podobne, ako v minulých rokoch, sa na celkovom počte hlásených chorôb z povolania  najväčšou mierou podieľali profesionálne ochorenia postihujúce podporno-pohybový systém, cievny a nervový systém zamestnancov vystavených pri práci dlhodobému nadmernému a jednostrannému zaťaženiu horných končatín. V porovnaní s predchádzajúcimi rokmi má toto profesionálne ochorenie dlhodobo stúpajúci trend v zastúpení najčastejšie hlásených chorôb z povolania. Ďalšou najčastejšou chorobou z povolania v roku 2014 bolo ochorenie kostí, kĺbov, svalov, ciev a nervov končatín spôsobené prácou s vibrujúcimi nástrojmi. Obidve tieto profesionálne ochorenia, ktoré postihujú podporno-pohybový systém, cievny a nervový systém zamestnancov vystavených pri práci dlhodobému, nadmernému a jednostrannému zaťaženiu horných končatín a škodlivému vplyvu vibrácií tvorili v roku 2014 spolu 63,3 % z celkového počtu chorôb z povolania. Všetky ďalšie profesionálne ochorenia boli v roku 2014 zastúpené vo výrazne nižšom počte. Boli to najmä porucha sluchu z hluku, infekčné a parazitárne choroby vrátane chorôb prenosných zo zvierat na ľudí (antropozoonózy), profesionálne dermatózy, profesionálna bronchiálna astma a silikóza pľúc.
Podľa odvetvovej klasifikácie ekonomických činností  bol v roku 2014 najvyšší výskyt chorôb z povolania v odvetví priemyselná výroba s 201 hlásenými chorobami z povolania (53,9 % zo všetkých priznaných chorôb z povolania), v odvetví ťažba a dobývanie bolo hlásených 58 chorôb z povolania (15,5 % zo všetkých priznaných chorôb z povolania), v odvetví poľnohospodárstvo, lesníctvo a rybolov bolo hlásených 36 chorôb z povolania (9,6 % zo všetkých priznaných chorôb z povolania), v odvetví zdravotníctvo a sociálna pomoc bolo hlásených 23 chorôb z povolania (6,2 % zo všetkých priznaných chorôb z povolania). v odvetví stavebníctvo bolo hlásených 20 chorôb z povolania (5,4 % zo všetkých priznaných chorôb z povolania). 
Podľa profesií bol v roku 2014 najvyšší výskyt chorôb z povolania a ohrození chorobou z povolania v celkovom počte 214 hlásený u kvalifikovaných pracovníkov a remeselníkov.
	V roku 2014 boli najčastejšie chorobou z povolania postihnutí pracujúci medzi 50. – 59. rokom života, čo predstavuje 49,06 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania (v roku 2013 to bolo v rovnakej vekovej skupine 51,2 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania).
Podľa sídla organizácie, kde choroba z povolania vznikla, bol najvyšší počet chorôb z povolania v roku 2014 hlásený v Banskobystrickom kraji a to 123 hlásení chorôb z povolania (33,0 % zo všetkých priznaných chorôb z povolania). V Košickom kraji bolo hlásených 81 chorôb z povolania (21,7 % zo všetkých priznaných chorôb z povolania). Za rovnaké obdobie bolo v Žilinskom kraji hlásených 50 chorôb z povolania (13,4 % zo všetkých  hlásených chorôb z povolania), Trenčianskom kraji bolo hlásených 45 chorôb z povolania (12,1 % zo všetkých  hlásených chorôb z povolania), v Prešovskom kraji bolo hlásených 35 chorôb z povolania (9,4 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania), v Bratislavskom a Trnavskom kraji bolo hlásených 14 chorôb z povolania (3,7 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania. Najnižší počet chorôb z povolania v roku 2014 bol hlásený v Nitrianskom kraji, a to 10 chorôb z povolania (2,7 % zo všetkých  hlásených chorôb z povolania).
V roku 2014 bolo hlásených 56 prípadov ohrození chorobou z povolania, najčastejšie boli hlásené v Žilinskom kraji (24 prípadov) a Košickom kraji (23 prípadov). 

8.	Spolupráca orgánov verejného zdravotníctva	
Spoločné dozorné aktivity orgánov verejného zdravotníctva a orgánov inšpekcie práce
V roku 2014 RÚVZ v sídle kraja uskutočňovali s príslušnými inšpektorátmi práce spoločné štvrťročné pracovné stretnutia za účelom vzájomnej výmeny skúseností a informácií na regionálnej úrovni. 
Na spoločných stretnutiach boli prediskutované otázky prípravy a realizácie spoločných previerok orgánov verejného zdravotníctva a inšpekcie práce, zabezpečenie zdravotného dohľadu pre všetkých zamestnancov a posudzovanie zdravotnej spôsobilosti na prácu, posúdenie rizík z hľadiska zhodnotenia ich vplyvu na mieru zdravotného rizika a následnej kategorizácie prác u zamestnancov, prešetrovanie chorôb z povolania, poskytovanie osobných ochranných pracovných prostriedkov a postup pri kontrole ich zabezpečenia. Osobitná pozornosť bola venovaná plneniu povinností na zabezpečenie hodnotenia rizík vyplývajúcich z expozície faktorom pracovných podmienok – rizikovým prácam.
V rámci spoločných dozorných aktivít orgány verejného zdravotníctva s orgánmi inšpekcie práce vykonali v roku 2014 celkom 24 spoločných previerok, z toho najviac bolo vykonaných v Banskobystrickom kraji (7) a Nitrianskom a kraji (6). 
Spoločné previerky boli zamerané najmä na kontrolu dodržiavania právnych predpisov v oblasti ochrany verejného zdravia zamestnancov, plnenie povinností zamestnávateľa na pracoviskách s vyhlásenými rizikovými prácami a posúdenie rizík z hľadiska zhodnotenia ich vplyvu na mieru zdravotného rizika a následnej kategorizácie prác u zamestnancov.

Spoločné koordinované dozorné aktivity orgánov verejného zdravotníctva s inými orgánmi dozoru vo vybraných organizáciách podľa zákona č. 261/2002 Z. z.
Orgány verejného zdravotníctva v spolupráci so Slovenskou inšpekciou životného prostredia vykonali v rámci ŠZD spoločné dozorné aktivity podľa zákona č. 261/2002 Z. z. Koordinované kontroly uskutočnili RÚVZ v SR celkom v 35 spoločnostiach, z ktorých 8 bolo zaradených do kategórie A a 27 do kategórie B. Najviac kontrol bolo vykonaných v  Bratislavskom kraji (9) a v Košickom kraji (9).	 
Pri spoločných koordinovaných kontrolách orgány verejného zdravotníctva v roku 2014 uložili celkom 10 opatrení, z toho 9 opatrení uložili RÚVZ v Trenčianskom kraji. 
Uložené opatrenia sa týkali najmä aktualizácie karty bezpečnostných údajov, prevádzkového poriadku, posudku o riziku, klasifikácie chemických látok v zmysle nariadenia EP a Rady č. 1272/2008/ES, vypracovania novej kategorizácie pracovných činností v súlade s platnými predpismi a zabezpečenia skladovania veľmi toxických látok a zmesí a toxických látok a zmesí podľa nariadenia vlády SR č. 355/2006 Z. z.

9.	Hodnotenie stavu ochrany zdravia pri práci v SR v roku 2014

Orgány verejného zdravotníctva  sa v rámci výkonu ŠZD  v oblasti ochrany zdravia pri práci zameriavajú najmä na dodržiavanie kritérií zdravých pracovných podmienok na pracoviskách, ako aj na plnenie povinností týkajúcich sa ochrany zdravia zamestnancov pri práci zo strany zamestnávateľov. Osobitnú pozornosť sústreďujú na pracoviská, na ktorých zamestnanci vykonávajú rizikové práce a to z dôvodu, že zdravie týchto zamestnancov je pri práci reálne ohrozené. 
V roku 2014 nepokračoval pokles počtu pracovníkov vykonávajúcich rizikové práce, ktorý bol zrejmý v ostatných rokoch, ale oproti roku 2013 naopak došlo k miernemu zvýšeniu celkového počtu zamestnancov v riziku profesionálnej expozície faktorom práce a pracovného prostredia. Súvisí to s rozšírením evidencie rizikových prác o údaje od orgánov verejného zdravotníctva mimo rezortu zdravotníctva (Ministerstva obrany SR, Ministerstva vnútra SR a Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR), ako aj s miernym oživením hospodárskej výroby, ktoré bolo v roku 2014 možné zaznamenať v niektorých regiónoch SR, na druhej strane za negatívny trend treba považovať zvýšenie počtu zamestnancov v najzávažnejšej, štvrtej kategórii práce (celkový nárast o 1 231  zamestnancov). 
Od roku 1995 do súčasnosti je zaznamenaný pokles počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce ročne o 55 783 zamestnancov (36 %). V roku 1995 vykonávalo v SR rizikové práce 154 897 zamestnancov; k  31. 12. 2014  bolo v SR evidovaných RÚVZ 99 114 zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce.  Tento pokles je ovplyvnený jednak dlhodobou hospodárskou situáciou, ale aj zmenami v pracovnoprávnych vzťahoch, ktoré viedli k znižovaniu počtu kmeňových zamestnancov a ich nahrádzaniu živnostníkmi (SZČO) alebo agentúrnymi (dočasne pridelenými) zamestnancami.
Výskyt chorôb z povolania je jedným z najdôležitejších ukazovateľov úrovne starostlivosti o zdravie zamestnancov; odráža stav primárnej prevencie profesionálnych ochorení. V roku 2014 bolo v SR hlásených 373 prípadov chorôb z povolania a profesionálnych otráv. V porovnaní s rokom 2013, kedy bolo hlásených 301 chorôb z povolania, došlo v roku 2014 k miernemu vzostupu počtu chorôb z povolania o 72 prípadov, čo reálne predstavuje nárast o 19,3 %. 
Od roku 1995 do roku 2014 bolo v SR hlásených spolu 10 667 chorôb z povolania. Od roku 1995 do roku 2014 klesol počet ročne hlásených chorôb z povolania o 38 %. Výskyt chorôb z povolania teda zaznamenáva za ostatné roky klesajúci trend.
Na celkovom počte hlásených chorôb z povolania sa najväčšou mierou podieľajú už niekoľko rokov profesionálne ochorenia postihujúce podporno-pohybový systém, cievny a nervový systém zamestnancov vystavených pri práci dlhodobému nadmernému a jednostrannému zaťaženiu horných končatín a škodlivému vplyvu vibrácií; v roku 2014 tieto ochorenia tvorili 63,3 % zo všetkých hlásených chorôb z povolania v SR.
V oblasti ochrany zdravia pri práci sa v roku 2014 vo väčšej miere začala uplatňovať  PZS ako odborná a poradenská služba pre zamestnávateľa, ktorá vykonáva zdravotný dohľad na pracovisku a zabezpečuje primárnu starostlivosť o zdravie zamestnancov.  Jej hlavným cieľom je prevencia chorôb z povolania a ochorení súvisiacich s prácou. Všetkým zamestnávateľom bola v SR od 1. 8. 2014 opäť uložená povinnosť zabezpečiť pre zamestnancov zdravotný dohľad. 
Táto povinnosť zamestnávateľov bola od 1.7.2006 upravená v  zákone č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, a to až do zmeny platnej od 1. 1. 2012, kedy bolo  povinnosťou zamestnávateľov zabezpečiť zdravotný dohľad PZS len pre  zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce, tzn. pre  5 % zamestnancov v SR. Pre ostatných 95 % zamestnancov v SR, ktorí vykonávali práce zaradené do kategórie 1 alebo 2, zamestnávatelia neboli povinní približne 2,5 roka zabezpečiť PZS. Tento spôsob zabezpečenia PZS, len pre zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce, bol v zásadnom rozpore s článkom 7 smernice Rady 89/391/EHS o zavádzaní opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a zdravia pracovníkov pri práci, ktorá deklaruje zabezpečenie ochranných a preventívnych služieb (bezpečnostnotechnickej služby  a PZS) pre všetkých zamestnancov. 
Tento rozpor bol odstránený od 1. 8. 2014 novelizáciou zákona č. 355/2007 Z. z., ktorá zabezpečila súlad právneho predpisu v SR s uvedenou  smernicou Rady 89/391/EHS a upravila povinnosť zamestnávateľov zabezpečiť pre svojich zamestnancov zdravotný dohľad.
Zamestnávateľ, ktorého zamestnanci vykonávajú rizikové práce, je povinný zabezpečiť pre týchto zamestnancov zdravotný dohľad výlučne tímom zdravotníckych pracovníkov pod vedením pracovného lekára. Pre zamestnávateľov, ktorých zamestnanci vykonávajú práce zaradené do kategórie 1 alebo 2, novelizácia zákona č. 355/2007 Z. z. upravila povinnosť zabezpečiť zdravotný dohľad pre zamestnancov najneskôr do 31. 12. 2014, a to s využitím vlastných odborných zamestnancov alebo dodávateľským spôsobom. Zabezpečenie zdravotného dohľadu pre svojich zamestnancov sa touto úpravou stalo povinnosťou zamestnávateľov vo všetkých odvetviach hospodárstva.
RÚVZ v SR v roku 2014 vykonávali v rámci ŠZD kontrolu zabezpečenia zdravotného dohľadu pre zamestnancov zo strany zamestnávateľov; zároveň od 1. 8. 2014 zamestnávatelia priebežne oznamovali RÚVZ zabezpečenie zdravotného dohľadu s využitím vlastných zamestnancov. RÚVZ v SR zisťovali zabezpečenie zdravotného dohľadu u cca 25,5 tis. kontrolovaných zamestnávateľov, ktorí zamestnávali cca 383,5 tis. zamestnancov (z toho bolo cca 75,6 tis. zamestnancov, ktorí vykonávali rizikové práce). Z celkového počtu 25,5 tis. kontrolovaných zamestnávateľov zabezpečilo pre svojich zamestnancov zdravotný dohľad 5,9 tis. zamestnávateľov (23,2 %); zdravotný dohľad nezabezpečilo 19,5 tis. zamestnávateľov (76,8 %). Pri  výkone ŠZD bolo zistené, že väčšina kontrolovaných zamestnávateľov zabezpečovala zdravotný dohľad dodávateľským spôsobom, a to tímom zdravotníckych pracovníkov pod vedením pracovného lekára, alebo samostatne lekárom s určenou špecializáciou, verejným zdravotníkom, bezpečnostným technikom, autorizovaným bezpečnostným technikom alebo bezpečnostnotechnickou službou. Dodávateľským spôsobom bolo pokrytých zdravotným dohľadom 63,9 % zamestnancov (cca 245 tis. zamestnancov) kontrolovaných zamestnávateľov. Podstatne menšia časť kontrolovaných zamestnávateľov zabezpečovala zdravotný dohľad s využitím vlastných zamestnancov, a to u 13,3 % zamestnancov (cca 50,9 tis. zamestnancov). Zdravotný dohľad nebol zabezpečený u 22,8 % zamestnancov (cca 87,6 tis. zamestnancov) kontrolovaných zamestnávateľov. 
(Poznámka:	Tieto údaje sa týkajú len uvedeného počtu zamestnávateľov kontrolovaných v priebehu roku 2014 a zamestnávateľov, ktorí od 1. 8. 2014 oznamovali RÚVZ zabezpečenie PZS s využitím vlastných zamestnancov.)
Jednou z priorít orgánov verejného zdravotníctva pri výkone ŠZD v roku 2015 bude kontrola zabezpečenia zdravotného dohľadu zamestnávateľmi pre svojich zamestnancov.

Navrhované opatrenia  
Pre zamestnávateľov
-	dodržiavať povinnosti týkajúce sa ochrany zdravia pri práci vyplývajúce z právnych úprav vrátane zabezpečenia hodnotenia zdravotného rizika pri práci, 
-	vykonávať na pracoviskách účinné opatrenia na znižovanie rizika na najnižšiu možnú mieru, najmä na pracoviskách, kde zamestnanci vykonávajú rizikové práce,
-	dôsledne informovať zamestnancov o rizikách pri práci a vykonaných opatreniach na ochranu ich zdravia,
-	zabezpečiť  zdravotný dohľad  pre všetkých zamestnancov. 

Pre orgány štátnej správy 
-	zamerať ŠZD na pracoviská, na ktorých zamestnanci vykonávajú rizikové práce a na pracoviská, kde sa vyskytli choroby z povolania, 
-	priebežne kontrolovať zabezpečenie zdravotného dohľadu zamestnávateľmi a plnenie povinností fyzických osôb – podnikateľov a právnických osôb, ktoré vykonávajú  PZS dodávateľským spôsobom.

Príloha k informácii o stave ochrany zdravia pri práci, vývoji chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce za roku 2014

Činnosť štátneho zdravotného dozoru 
1. Personálne údaje
Personálne obsadenie odborov a oddelení preventívneho pracovného lekárstva ÚVZ SR a RÚVZ v SR podľa krajov k 31. 12. 2014 je uvedené v tabuľke č. 8. 

2. Výkony v štátnom zdravotnom dozore
 V roku 2014 orgány verejného zdravotníctva v rámci ŠZD vykonali v 21 787 podnikateľských subjektoch (tabuľka č. 1) 19 607 kontrol – miestnych zisťovaní ukončených záznamom a vydali 121 pokynov a 563 opatrení na odstránenie zistených nedostatkov (tabuľky č. 2 a 9). 
V roku 2014 orgány verejného zdravotníctva vykonali 22 šetrení sťažností a riešili 4 petície, vypracovali 2 874 odborných stanovísk (expertíz) a prešetrovali 265 podnetov. Týkali sa najmä nadmerného hluku, chemických faktorov a nevyhovujúcich mikroklimatických podmienok v pracovnom prostredí (tabuľka č. 9).
V rámci rozhodovacej činnosti  podľa § 13 ods. 4 zákona č. 355/2007 Z. z. orgány verejného zdravotníctva vydali 10 457 rozhodnutí (z toho 15 nesúhlasných). Najviac rozhodnutí bolo vydaných k návrhom na uvedenie priestorov do prevádzky vrátane návrhov na zmenu v ich prevádzkovaní a  k návrhom na uvedenie priestorov do skúšobnej prevádzky s počtom 6 355 (z toho 5 nesúhlasných). 
Orgány verejného zdravotníctva v zmysle § 13 ods. 3 zákona č. 355/2007 Z. z. vydali 2 055 záväzných stanovísk (z toho 7 nesúhlasných), z toho 725 k územným plánom a k návrhom na územné konanie, 1 327 k návrhom na kolaudáciu stavieb a k návrhom na zmenu v užívaní stavieb (z toho 7 nesúhlasných) a 3 k návrhom na využívanie vodných zdrojov na zásobovanie pitnou vodou. V zmysle  § 13 ods. 2 zákona č. 355/2007 Z. z., zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákona č. 39/2013 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov orgány verejného zdravotníctva vydali 152 záväzných stanovísk.
V rámci ŠZD orgány verejného zdravotníctva vykonali 1 404 kontrol zo zameraním na plnenie povinností zamestnávateľov vyplývajúcich z nariadenia vlády SR č. 276/2006 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci so zobrazovacími jednotkami. Zameriavali sa na požiadavky usporiadania pracovného miesta, osvetlenie, zabezpečenie lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci; pri výkone ŠZD bolo použitých 804 kontrolných listov. Orgány verejného zdravotníctva vydali 4 opatrenia. 
Orgány verejného zdravotníctva vykonávali objektivizáciu fyzikálnych, chemických a biologických faktorov v pracovnom prostredí. V  rámci výkonu ŠZD a posudkovej činnosti, resp. na základe požiadaviek fyzických osôb – podnikateľov a právnických osôb bolo v roku 2014 celkovo vykonaných 9 897  meraní s počtom ukazovateľov 22 568 a 70 082 analýz (tab. č. 10). 
V roku 2014 pri výkone ŠZD orgány verejného zdravotníctva uložili na základe zistených nedostatkov sankčné opatrenia - 219 pokút za iné správne delikty podľa § 57 ods. 50 zákona č. 355/2007 Z. z. Pokuty boli uložené najmä za neuvedenie priestorov do prevádzky, nevypracovanie hodnotenia faktorov pracovného prostredia a posudkov o riziku a prevádzkových poriadkov (tabuľka č. 3).

3. Poradenská činnosť a poskytovanie informácií v oblasti ochrany zdravia pri práci  
  Podpora zdravia pri práci sa každoročne realizuje vo forme plošného informovania aj cieleného odborného poradenstva; hromadne, skupinovo aj individuálne, na RÚVZ v SR, u zamestnávateľov, na univerzitách; s využitím regionálneho aj celoštátneho mediálneho priestoru; v podobe realizácie intervenčných projektov u zamestnávateľov alebo realizácie informačných kampaní v spolupráci s poradňami zdravia, komunitami a mestami.           
	Každoročne poskytuje ÚVZ SR aj RÚVZ v SR odborné poradenstvo, konzultácie a informácie pre zamestnávateľov, zamestnancov a fyzické osoby – podnikateľov, ktoré nezamestnávajú iné fyzické osoby, ktoré sa týkajú predovšetkým ustanovení právnych úprav v oblasti ochrany zdravia pri práci a ich implementácie do praxe. 
V roku 2014 vzhľadom na novelu zákona č. 355/2007 Z. z., ktorá nadobudla účinnosť dňa 1. 8. 2014, v poradenstve výrazne prevládali najmä témy týkajúce sa nových foriem zabezpečenia PZS a súvisiacich povinností zamestnávateľov v ochrane zdravia pri práci. Konzultácie sa týkali najmä zabezpečenia dohľadu nad pracovnými podmienkami zamestnancov vykonávajúcich práce v kategórii 1 a 2, zabezpečenia hodnotenia zdravotného rizika, vedenia evidencie zamestnancov podľa kategórií prác z hľadiska zdravotných rizík, vykonávania lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci. V oblasti zabezpečenia ochrany zdravia zamestnancov pri vystavení rôznym faktorom práce a pracovného prostredia prevládalo poradenstvo k ustanoveniam jednotlivých právnych úprav v oblasti ochrany zdravia pri práci, najmä z hľadiska expozície chemickým a biologickým faktorom pri práci, fyzikálnym faktorom práce a pracovného prostredia, práce so zobrazovacími jednotkami a fyzickej záťaže pri práci. 
Zamestnávateľom bolo priebežne poskytované aj poradenstvo týkajúce sa najmä rozsahu podkladov na uvedenie pracoviska do prevádzky, práce s toxickými a veľmi toxickými látkami a zmesami, vypracovania posudku o riziku, problematiky rizikových prác, rozsahu podkladov pre vytvorenie chránených pracovísk, problematiky búracích prác s výskytom materiálov s obsahom azbestu, chorôb z povolania, používania účinných OOPP, bezpečnej manipulácie s bremenami, zabezpečenia vhodných mikroklimatických podmienok a pitného režimu na pracovisku, fyzickej záťaže pri práci. 
Už 21 rokov (od roku 1994) sa na Slovensku realizuje prostredníctvom vybraných RÚVZ  úloha Zdravé pracoviská. Úloha každoročne prebieha ako súčasť intervencií na podporu zdravia pri práci vybraných RÚVZ vo vybraných podnikoch. Obsahuje objektivizáciu faktorov práce a pracovného prostredia (najmä chemické faktory, hluk, pevné aerosóly, mikroklimatické podmienky), navrhovanie a hodnotenie opatrení na predchádzanie vzniku ochorení podmienených prácou, zisťovanie ukazovateľov zdravotného stavu zamestnancov pomocou objektívnych vyšetrení rizikových faktorov životného štýlu (antropometrické ukazovatele, meranie krvného tlaku, vyšetrenie základných biochemických parametrov krvi) a pomocou dotazníkov (behaviorálne ukazovatele). Pracovníci zapojených RÚVZ poskytovali poradenstvo zamestnávateľom a zamestnancom v ochrane zdravia pri práci, vypracovali a poskytovali zdravotno-výchovné materiály a boli organizované výjazdy s poradňami zdravia. 
Od roku 2008 prebiehajú súbežne s úlohou európske informačné kampane Európskej agentúry pre BOZP zamerané na zdravé pracoviská, ktorých informačný potenciál sa využíva pri realizácii intervenčnej úlohy Zdravé pracoviská.

Európska informačná kampaň Európskej agentúry pre BOZP (OSHA Bilbao) „Zdravé pracoviská bez stresu“ 
Odbory a oddelenia preventívneho pracovného lekárstva (ďalej len „PPL“) ÚVZ SR a RÚVZ v SR v tomto roku pripravili pre laickú a odbornú verejnosť „Deň otvorených dverí odboru PPL“, ktorý sa uskutočnil počas Európskeho týždňa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (v októberi 2014). Zároveň v spolupráci s Národným inšpektorátom práce odbor PPL ÚVZ SR v prvom polroku 2014 prezentoval na odbornom seminári pre zamestnávateľov a PZS kampaň európskej agentúry BOZP na roky 2014 – 2015, jej kľúčové body a spôsob zapojenia sa vrátane metodológie. Zároveň úrady verejného zdravotníctva uverejnili informácie o kampani a nástrojoch na jej riešenie na svojich internetových stránkach. 
Orgány verejného zdravotníctva spolupracovali s komunitami, mestami a mestskými organizáciami pri organizácii masových podujatí (mestské dni zdravia, letecké dni, Svetový deň zdravia, Svetový deň duševného zdravia a pod.). 
Efektívnym nástrojom zdravotno-výchovného pôsobenia sú webové stránky ÚVZ SR a RÚVZ v SR, na ktorých sú zverejňované aktuálne informácie o ochrane zdravia pri práci, súvisiace právne predpisy a odborné zdravotno-výchovné materiály. 

4. Sťažnosti a podnety
Počet prešetrených sťažností, petícií a podnetov na výkon ŠZD v roku 2014 je uvedený v tabuľke č. 9.

5. Legislatívne úpravy v oblasti ochrany zdravia pri práci 

Účinné legislatívne úpravy
1. augusta 2014 nadobudol účinnosť zákon č. 204/2014 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Zákon upravil najmä problematiku ochrany zdravia pri práci:  
-	povinnosti zamestnávateľa pri ochrane zdravia pri práci,
-	problematiku PZS; podmienky jej zriadenia, náplň činnosti vrátane posudzovania zdravotnej spôsobilosti na prácu a výkonu lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci,
-	uznanie choroby z povolania alebo ohrozenia chorobou z povolania,
-	povinnosť absolvovať odbornú prípravu a aktualizačnú odbornú prípravu v súvislosti so získaním osvedčenia o odbornej spôsobilosti na prácu pri výkone niektorých činností; týka sa práce s veľmi toxickými a toxickými látkami a zmesami a práce s dezinfekčnými prípravkami alebo prípravkami na reguláciu živočíšnych škodcov pri profesionálnom použití,
-	ochranu zdravia zamestnancov pri odstraňovaní azbestu alebo materiálov obsahujúcich azbest zo stavieb.

          1. augusta 2014 nadobudli účinnosť  aj vykonávacie predpisy zákona č. 355/2007 Z. z.:
–	vyhláška Ministerstva zdravotníctva SR č. 208/2014 Z. z. o podrobnostiach o rozsahu a náplni výkonu PZS, o zložení tímu odborníkov, ktorí ju vykonávajú, a o požiadavkách na ich odbornú spôsobilosť,
–	vyhláška Ministerstva zdravotníctva SR č. 209/2014 Z. z., ktorou sa ustanovuje rozsah odbornej prípravy, rozsah požadovaných vedomostí pre skúšky odbornej spôsobilosti, podrobnosti o zriaďovaní a činnosti komisií na preskúšanie odbornej spôsobilosti, obsah osvedčenia o odbornej spôsobilosti a rozsah aktualizačnej odbornej prípravy. 
Pripravované legislatívne úpravy
ÚVZ SR a RÚVZ so sídlom v Banskej Bystrici pripravili:
–	návrh nariadenia vlády SR, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády SR č. 355/2006 Z. z. o ochrane zamestnancov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou chemickým faktorom pri práci v znení neskorších predpisov,
–	návrh nariadenia vlády SR, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády SR č. 356/2006 Z. z. o ochrane zdravia zamestnancov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénnym a mutagénnym  faktorom pri práci v znení nariadenia vlády SR č. 301/2007 Z. z.,

ktorými sa  do právneho poriadku SR preberú články  4 a 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/27/EÚ, ktorou sa menia smernice Rady 92/58/EHS, 92/85/EHS, 94/33/ES, 98/24/ES a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/37/ES s cieľom zosúladiť ich s nariadením (ES) č. 1272/2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí.

6. Zahraničná spolupráca
Odborní   pracovníci   ÚVZ  SR  a   vybraných   RÚVZ   v   SR   spolupracovali    počas roka 2014  s  viacerými  medzinárodnými organizáciami (napr. SLIC,  WHO,  EU – OSHA).  Pre SLIC (Senior  Labour   Inspectors  Commitee – Výbor hlavných inšpektorov práce)  v  rámci  siete KSS (Knowledge Sharing Site) pripravili odpovede na otázky pre: 
-	Belgicko: Otryskávanie pieskom, ktorý obsahuje voľný oxid kremičitý
-	Holandsko: Karcinogénne látky – klasifikácia 
-	Holandsko: Prioritizované nebezpečné faktory v stavebníctve
-	Portugalsko:  Expozícia azbestu
-	Slovinsko: Chemické riziká na pracovisku a systém reportovania
Pre SLIC bola vypracovaná Výročná správa orgánov verejného zdravotníctva za rok 2013. 
Okrem toho boli spracované materiály a dotazníky pre celý rad európskych inštitúcií a agentúr, napr.:
•	Správa o činnosti Národného toxikologického informačného centra v Slovenskej republike pre riaditeľa kontaktného miesta SAICM regiónu strednej a východnej Európy,
•	Dotazník Mental Health in the Workplace - Evaluation Policy Approaches in EU/EFTA (online),  
•	Rada EÚ EPSCO – Riadenie stresu a psychosociálnych rizík pri práci - podklady pre diskusiu, 
•	Central register of risk works of the Slovak Republic pre Dr. Wouter ter Burg, National Institute for Public Health and the Environment, Netherlands. Spolupráca na príprave dokumentu o databázach karcinogénov a pracovných expozíciách karcinogénom. Registre o expozícii karcinogénom. Vydané v publikácii: W. ter Burg. Inventory of databases containing worker exposure data on non-threshold carcinogens in Europe. Bilthoven: National Institute for Public Health. 2014. 38 s.,
•	Materiál EU-OSHA obsahujúci vyjadrenie Národného kontaktného miesta EU-OSHA k prioritám portfólia na rok 2015,
•	Podklady na Pracovnú skupinu Rady pre sociálne otázky (SQWP, 8/10/2014 – EU Strategic Framework on Health and Safety at Work 2014-2020),
•	Dotazník Questionnaire on interest in collaboration on long-latency health risks,
•	Questionnaire on available analytical methods to check compliance with REACH Annex XVII restrictions. Vypracovanie dokumentu o dostupných analytických metódach na kontrolu súladu s REACH Prílohou XVII (Nariadenia (ES) 1907/ 2006) v SR pre Európsku chemickú agentúru, Fórum na kontrolu uplatňovania chemickej legislatívy, 
•	Vypracovanie odpovedí do prehľadu inovačných štúdií „Major Innovations Survey (Contract number: 30-CE-0608338/00-34)“, ktoré realizoval Joint Institute for Innovation Policy (JIIP) v zastúpení za Európsku komisiu (EC, DG RTD),
•	Príprava odborného dokumentu za SR pre Poradný výbor pre BOZP pri Európskej Komisii (ACSHW) k uplatňovaniu limitov expozície chemickým látkam - karcinogénom  v predpisoch SR,  
•	Stanovisko k ratifikácii Dohovoru MOP 170 z roku 1990, 
•	Európska chemická agentúra Helsinki (ECHA) - spolupráca RÚVZ v Banskej Bystrici (za SR) na príprave metodológie práce na kontrolu chemických látok v pracovnom prostredí.
Pracovníci úradov verejného zdravotníctva sa zúčastňujú prác v medzinárodných výboroch a komisiách (Poradný výbor pre BOZP, Riadiaca rada Agentúry pre BOZP Bilbao). 
Na odbore preventívneho pracovného lekárstva ÚVZ SR  sú zriadené národné kontaktné miesta, ktoré zabezpečujú aktívnu spoluprácu s medzinárodnými inštitúciami a to: 
-	Národné kontaktné miesto WHO pre ochranu zdravia pri práci
-	Národné kontaktné miesto chemickej bezpečnosti v SR. 

7. Vydávanie oprávnení
	ÚVZ SR vydal v zmysle zákona č. 355/2007 Z. z. v roku 2014 štyri oprávnenia na vykonávanie činnosti PZS a odobral šesť oprávnení.
Zoznam právnických osôb a fyzických osôb – podnikateľov oprávnených na vykonávanie činnosti PZS je zverejnený na webovom sídle ÚVZ SR.
ÚVZ SR v roku 2014 v zmysle zákona č. 355/2007 Z. z. a v súvislosti s nariadením vlády SR č. 253/2006 Z. z. o ochrane zamestnancov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou azbestu pri práci vydal 55 právnickým osobám a fyzickým osobám - podnikateľom  oprávnenia na odstraňovanie azbestu alebo materiálov obsahujúcich azbest zo stavieb (v tom obmedzenia odstraňovania azbestu týkajúce sa interiéru budov: 4, interiéru budov a bytových jadier: 1, exteriéru  budov: 16, exteriéru budov a bytových  jadier:  28, bytových jadier: 6).
Zoznam právnických osôb a fyzických osôb – podnikateľov oprávnených na odstraňovanie azbestu alebo materiálov obsahujúcich azbest zo stavieb je zverejnený na webovom sídle ÚVZ SR.

8. Evidencia fyzických osôb - podnikateľov a právnických osôb, ktorí vykonávajú samostatne niektoré činnosti pracovnej zdravotnej služby v kategórii 1 a 2
Podľa § 5 ods. 4 písm. s) zákona č. 355/2007 Z. z. vedie ÚVZ SR (odbor PPL) na svojej internetovej stránke zoznam fyzických osôb – podnikateľov a právnických osôb, ktoré vykonávajú samostatne dodávateľským spôsobom činnosť PZS (dohľad nad pracovnými podmienkami) podľa § 30a ods. 4 písm. b) až d) zákona č. 355/2007 Z. z. na základe ohlásenia ÚVZ SR pre zamestnancov vykonávajúcich práce zaradené do kategórie 1 a 2.
V roku 2014 bolo evidovaných 623 subjektov – fyzických osôb-podnikateľov a právnických osôb vykonávajúcich uvedenú činnosť (lekári, verejní zdravotníci, iní zdravotnícki pracovníci, bezpečnostní technici, autorizovaní bezpečnostní technici a bezpečnostnotechnické služby). Podiel zdravotníckych pracovníkov v evidencii je približne 10%.