Predkladacia správa

   Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 203/2011 Z. z. o kolektívnom investovaní v  znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony bol vypracovaný na základe úlohy C.4. z uznesenia  vlády Slovenskej republiky č. 191 z 23. apríla 2014 ku Koncepcii rozvoja kapitálového trhu.  

   Cieľom návrhu zákona je 
•	umožniť využívanie nových foriem kolektívneho investovania a súvisiacich činností, najmä zavedením fondov s premenlivým základným imaním známych pod skratkou SICAV,
•	transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/91/EÚ z 23. júla 2014, ktorou sa mení smernica 2009/65/ES o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), pokiaľ ide o funkcie depozitára, politiky odmeňovania a sankcie (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014) (UCITS V smernica).   

Zákon o kolektívnom investovaní bol rekodifikovaný v roku 2011 v rámci transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009) v platnom znení (UCITS IV smernica) a v roku 2013 prešiel výraznou novelizáciou v súvislosti s transpozíciou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov a o zmene a doplnení smerníc 2003/41/ES a 2009/65/ES a nariadení (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 1095/2010 (Ú. v. EÚ L 174, 1.7.2011) v platnom znení (AIFMD smernica). Napriek výraznému rozšíreniu typov fondov, ktoré môžu vznikať v SR a významnému nárastu počtu špeciálnych podielových fondov a objemu prostriedkov v nich spravovaných, súčasná právna úprava neumožňuje rozvinúť potenciál kolektívneho investovania v takej miere ako v iných členských štátoch EÚ. Preto je potrebné doplniť a rozšíriť súčasnú právnu úpravu kolektívneho investovania o nové formy, konkrétne o investičné fondy s premenlivým základným imaním teda o fondy s právnou formou akciovej spoločnosti. Ide o fondy, ktoré sú v EÚ známe pod skratkou SICAV (Société d'investissement à Capital Variable) a sú bežne využívané v Luxemburgu (kde ich bolo k marcu 2015 zaregistrovaných 1230) a iných finančných centrách. Od roku 2014 je tento typ fondov možné vytvárať aj v ČR. Fondy SICAV sú v SR už v súčasnosti distribuované ako zahraničné fondy na základe tzv. európskeho pasu.  Možnosť vytvárať tuzemské fondy SICAV rozšíri možnosti podnikania slovenských finančných inštitúcií, najmä správcovských spoločností a podporí ich konkurencieschopnosť v prostredí jednotného trhu finančných služieb v rámci EÚ. 

	Rozsah zmien v zákone o kolektívnom investovaní vyplýva zo skutočnosti, že  súčasná právna úprava počíta pri správe tuzemských fondov len s podielovými fondmi bez právnej subjektivity. Preto je potrebné upraviť zodpovedajúce časti zákona o kolektívnom investovaní najmä  pokiaľ ide o úpravu terminológie. Úpravu ďalej komplikuje skutočnosť, že investičný fond s premenlivým základným imaním je fond s právnou subjektivitou vo forme obchodnej spoločnosti, ktorá má vlastné orgány riadenia, pričom bude môcť vykonávať činnosť samostatne (samosprávny fond), ale aj ako fond spravovaný správcovskou spoločnosťou. Podľa doterajšej úpravy je hľadiska zodpovednostných vzťahov pri správe podielových fondov administratívne i súkromno-právne zodpovedná správcovská spoločnosť, nakoľko podielový fond nemá právnu subjektivitu. Preto je potrebný zásah do mnohých ustanovení zákona upravujúcich činnosť správcovskej spoločnosti, hoci samotná správcovská spoločnosť nie je subjektom kolektívneho investovania. 

 	Pokiaľ ide o transpozíciu smernice UCITS V, zmeny sa týkajú najmä ustanovení o činnosti depozitára fondov, politiky odmeňovania manažmentu správcovských spoločností a sankčných ustanovení.  Vzhľadom na to, že značná časť ustanovení smernice UCITS V už bola predčasne transponovaná zákonom č. 206/2013 Z.z. ktorou sa novelizoval zákon o kolektívnom investovaní, je potrebné vykonať len čiastočné úpravy, ktoré sa týkajú najmä tzv. horizontálnej harmonizácie sankcií, teda zosúladenia výšky a rozsahu pokút za porušenie ustanovení zákona medzi jednotlivými sektormi finančného trhu.    

            Zavedenie investičných fondov s premenlivým základným imaním ako osobitného typu akciovej spoločnosti s premenlivým základným imaním si vyžaduje aj úpravy v Obchodnom zákonníku, ktoré sú uvedené v čl. II návrhu. Ide predovšetkým o špeciálny režim vo vzťahu k niektorým inštitútom, najmä k zvyšovaniu/znižovaniu základného imania a k odkupovaniu vlastných akcií. Použitie osobitného režimu pre akciové spoločnosti s premenlivým základným imaním v oblasti kolektívneho investovania je umožnené na základe čl. 1(2) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/30/EÚ z 25. októbra 2012 o koordinácii ochranných opatrení, ktoré členské štáty vyžadujú od obchodných spoločností na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb v zmysle druhého odseku článku 54 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zakladanie akciových spoločností a udržiavanie a zmenu ich základného imania, s cieľom dosiahnuť rovnocennosť týchto opatrení (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012) v platnom znení.

                 Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, so zákonmi ako aj s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a právnymi predpismi Európskej únie. Návrh zákona nie je predmetom vnútrokomunitárneho pripomienkového konania.

                 Prijatie navrhovaného zákona nebude mať vplyvy na rozpočet verejnej správy, sociálne vplyvy, vplyvy na podnikateľské prostredie, vplyvy na životné prostredie a vplyvy na informatizáciu spoločnosti. Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2016 okrem čl. III, ktorý nadobúda účinnosť 1. júla 2016.

    Návrh zákona sa nepredkladá na rokovanie Rady hospodárskej a sociálnej dohody SR vzhľadom na to, že prijatím zákona sa nepredpokladá dopad na štátny rozpočet, rozpočet obcí a vyšších územných celkov, životné prostredie a na zamestnanosť.