Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	33  / 12 	
Počet vyhodnotených pripomienok	33 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	7  / 1 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	6  / 4 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	20  / 7 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
2 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
3 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
4 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
5 .	Sociálna poisťovňa 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
6 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
7 .	Národný inšpektorát práce 	 	 	 	x 	
8 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
9 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
10 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
11 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	6 (3o,3z) 	 	 	 	
12 .	Mestský úrad Nitra 	 	 	 	x 	
13 .	Mestský úrad Trnava 	 	 	 	x 	
14 .	Mestský úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
15 .	Mestský úrad Žilina 	 	 	 	x 	
16 .	Mestský úrad Prešov 	 	 	 	x 	
17 .	Košický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
18 .	Bratislavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
19 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
20 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
21 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	x 	 	
22 .	Žilinský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
23 .	Mestský úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
24 .	Magistrát mesta Košice 	 	 	 	x 	
25 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
26 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
27 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	 	x 	
29 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
31 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
32 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
33 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
34 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
35 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
36 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
37 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
38 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
39 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
40 .	Magistrát hlavného mesta SR 	 	 	 	x 	
41 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
42 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
43 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
44 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
45 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
46 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	8 (5o,3z) 	 	 	 	
47 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
48 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
49 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
50 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
51 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
52 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
53 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
54 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
55 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
56 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
57 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	5 (0o,5z) 	 	 	 	
	SPOLU	33 (21o,12z) 	0 (0o,0z) 	19 	24 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
SOCP 	K Čl. I  
Vychádzajúc zo skúseností s uplatňovaním zákona o službách zamestnanosti pri výkone sociálneho poistenia, odporúčame zaoberať sa problematikou evidencie uchádzačov o zamestnanie (ďalej len „evidencia“), a to v prípadoch, ak sa po určitom časovom odstupe (aj po vyradení) preukáže zmena skutočností, ktoré boli rozhodujúce pre zaradenie, trvanie alebo vyradenie z tejto evidencie. V aplikačnej praxi eviduje Sociálna poisťovňa prípady, keď evidovaný nezamestnaný bol v čase zaradenia do evidencie zamestnaný v zahraničí, avšak túto skutočnosť zamlčal; sú aj prípady, keď evidovaný nezamestnaný po zaradení do evidencie sa zamestnal alebo dosahoval vyšší príjem ako povolená hranica príjmu, pre evidovaných nezamestnaných a tieto skutočnosti neoznámil úradu práce, sociálnych vecí a rodiny. Podľa súčasnej praxe úrady práce, sociálnych vecí a rodiny skôr vydané oznámenia o zaradení nerevidujú a evidovaný nezamestnaný býva sankčne vyraďovaný až dňom, kedy úrad práce, sociálnych vecí a rodiny a rodiny túto skutočnosť zistí, teda nie kedy nastala. Vzhľadom na to, že zaradenie do evidencie je jednou z rozhodujúcich skutočností pre vznik a trvanie nároku na dávku v nezamestnanosti, v dôsledku uvedeného postupu na strane Sociálnej poisťovne dochádza k neopodstatnenej výplate dávky v nezamestnanosti a k neprimeranému odčerpávaniu finančných prostriedkov zo základného fondu poistenia v nezamestnanosti Sociálnej poisťovne. 

Vzhľadom na uvedené odporúčame v zákone o službách zamestnanosti vytvoriť procesný inštitút, ktorý umožní spätnú úpravu zaradenia, trvania a vyradenia z evidencie na základe skôr vydaného oznámenia resp. rozhodnutia úradu práce, sociálnych vecí a rodiny, a vytvorí právny priestor pre následnú povinnosť uchádzača o zamestnanie vrátiť dávku v nezamestnanosti poskytnutej neprávom alebo v nesprávnej sume, za obdobie, za ktoré nemala byť takáto fyzická osoba v evidencii. 
 	O 	N 	Návrh procesného inštitútu v tomto čase nie je vypracovaný v takej podobe, aby mohol byť upravený v konkrétnych ustanoveniach zákona. 	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niekto 
V rámci medzirezortného pripomienkového konania ide o iniciatívny návrh zmien dvoch zákonov, s cieľom vytvoriť vhodné legislatívne prostredie na podporu zamestnávania znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie. 

V prvom prípade, KOZ SR podporuje predmetný návrh, ktorým sa mení zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Ide o úpravu prechodného pobytu cudzincov, alebo jeho obnovy na účel zamestnania, z dvoch, na obdobie najviac piatich rokov, ktorá vzhľadom na súčasný vývoj na trhu práce neohrozuje pracovné uplatnenie slovenských občanov a vytvára priestor pre prípravu konceptu pracovnej migrácie, s možnosťou jeho zapracovania do Národnej stratégie zamestnanosti v SR. 

V rámci navrhovaných úprav sa mení a dopĺňa aj zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. S odvolaním sa na Národný program reforiem Slovenskej republiky 2015 schváleným uznesením vlády SR č. 216 z 29. apríla 2015 a odporúčania Rady Európskej únie, ako aj objektívne zhodnotenie povinností žiadateľov o poskytnutie príspevku podľa zákona o službách zamestnanosti, sa v návrhu zákona navrhuje: 
-rozšíriť možnosti vzdelávania a prípravy pre trh práce aj v kurzoch a programoch vzdelávania, ktoré síce nie sú akreditované, 
-znižovanie administratívnej záťaže žiadateľov podľa zákona o službách zamestnanosti, 
-vytvoriť nový legislatívny rámec na podporu mobility za prácou, napojenú na zmenu miesta pobytu občana s možnosťou mesačného poskytovania príspevku. 

Pokiaľ ide o rozšírenie možností vzdelávania a znižovanie administratívnej záťaže, tieto opatrenia KOZ SR hodnotí pozitívne. 

Takmer identické opatrenie v rovine návrhu, ako je súčasná úprava § 53 na podporu mobility za prácou, registruje KOZ SR už od roku 2009, kedy situácia na trhu práce bola diametrálne odlišná od súčasného stavu. 
Vzhľadom na narastajúci počet osôb v evidencií UP - v roku 2008 podiel 48,9 % v roku 2014 - 61,3 % s klasifikáciou „bez pracovného zaradenia“ (nekvalifikovaní alebo UoZ s nízkou kvalifikáciou), nie je reálne očakávať, že práve prostredníctvom nového znenia § 53a sa podarí aktivovať aj túto skupinu UoZ. Kontingent nekvalifikovaných alebo nízko kvalifikovaných UoZ (cca 299 066 osôb ku koncu roka 2014) bude vyžadovať úplne iný prístup v rámci aktívnych opatrení politiky trhu práce. 
Podpora mobility za prácou novým znením § 53a - Príspevok na podporu mobility za prácou vyvoláva obavy, že nie sú vyjasnené ciele, ani kvantifikované dopady, ktoré sa majú novým opatrením dosiahnuť. Vzhľadom na skutočnú výšku čerpania finančných prostriedkov na v súčasnosti využívané nástroje: príspevok na dochádzku za prácou (§ 53) a príspevok na presťahovanie za prácou (§ 53a) sa javí alokácia finančných prostriedkov na uvedený nástroj APTP v nasledujúcich rokoch ako nadhodnotená. Zvýšiť podporu mobility za prácou prostredníctvom ustanovenia § 53a - Príspevok na podporu mobility za prácou, vzhľadom na súčasnú štruktúru UoZ, KOZ SR nepovažuje za reálne. 

Súčasne je potrebné zobrať do úvahy administratívnu náročnosť implementácie navrhovaného nástroja, pri už tak vysokej administratívnej záťaži výkonných zamestnancov úradov práce sociálnych vecí a rodiny (na základe vlastného anonymného prieskumu na ÚP až 71,4 % respondentov deklaruje, že nedošlo k zníženinu administratívnej zaťaženosti ÚP, ktoré je súčasne sprevádzané nízkym mzdovým ohodnotením). 

Z hľadiska možných zmien nastavenia jednotlivých parametrov existujúcich nástrojov na podporu mobility za prácou, k návrhu na akceptáciu aj prechodného pobytu a opätovného priznania príspevku po 2 rokoch KOZ SR hodnotí pozitívne. 

V súvislosti s rozšírením okruhu dôvodov, ktoré sa považujú za nespoluprácu uchádzača o zamestnanie s úradom, s možnosťou vylúčiť ho z tohto dôvodu z evidencie v zmysle nového ustanovenia § 36 ods. 5 písm. c) sa na konci pripájajú tieto slová: „alebo neplnenie podmienok účasti uchádzača o zamestnanie na aktívnych opatreniach na trhu práce písomne dohodnutých medzi úradom a uchádzačom o zamestnanie bez vážnych dôvodov“, KOZ SR odporúča súčasne nastaviť kontrolné mechanizmy tak, aby uvedený rozšírený dôvod vyradenia z evidencie neslúžil na „umelé“ znižovanie miery nezamestnanosti. 

 	O 	A 	Ku kvantifikácii dopadov: 
Ide o odhad, MPSVR SR bude spresňovať v priebehu ďalších rokov. 

K administratívnej náročnosti: 
Nepredpokladá sa vysoká administratívna náročnosť, nakoľko nástroj nadväzuje na zavedené postupy k § 53a. 

Ku kontrole plnenia podmienok účasti UoZ na AOTP: 
Kontrola plnenia podmienok účasti UoZ na AOTP bude súčasťou štandardných kontrolných postupov. 
 	
AZZZ SR 	K bodu 8 a teda paragrafu § 44: 
Máme za to, že vzdelávanie by malo byť napojené na Národnú sústavu povolaní a Národnú sústavu kvalifikácií, v opačnom prípade tieto dva projekty MPSVR SR nemajú význam. Vzdelávacie inštitúcie by mali byť akreditované a spadať priamo pod MŠVVŠ SR alebo MPSVR SR. Kapacitu na to, aby vedeli vzdelávanie zvládnuť a mať jednoznačné prepojenie na zamestnávateľov, ich požiadavky na absolventov týchto kurzov a tým aj garančnú schopnosť, že absolvent kurzu bude schopný sa na tejto pozícii aj zamestnať. 
 	Z 	N 	Už podľa súčasného právneho stavu každé ďalšie odborné vzdelávanie a rekvalifikačné vzdelávanie vykonávané podľa zákona o SZ v akreditovaných vzdelávacích programoch má prepojenie na kvalifikácie prostredníctvom NSK, ktorej východiskom je NSP. V novelizačnom bode 8 sa nevyžaduje akreditácia, pretože nejde o získanie kvalifikácie, ani úplnej, ani čiastkovej. Akreditované sú vzdelávacie programy, ktoré vedú k odbornej kvalifikácii a nie vzdelávacie inštitúcie. Ostatná časť pripomienky súvisí so zavedením nového systému overovania garančnej schopnosti kurzov zamestnávateľmi. Preto je potrebné najskôr návrh garančného systému pripraviť, príp. overiť a až následne prispôsobiť legislatívny rámec. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15.6.2015. 
 	
NBS 	 
Z legislatívnotechnického hľadiska však navrhujeme v bode 14 slová „na zdravotnom poistení“ nahradiť slovami „poistného na verejné zdravotné poistenie“.  	O 	A 	 	
ZMOS 	1. Všeobecná pripomienka 
Navrhujeme predkladateľovi, aby do legislatívneho rámca medzi inštitucionalizované nástroje zaradil nový nástroj APTP – podpora verejného zamestnávania, ktorý je aktuálne realizovaný na sklonku pilotnej fázy národného projektu. Z referencií členskej základne máme za to, že tento nástroj APTP sa osvedčil, a bolo by vhodné ho zaradiť do obligatórneho inštrumentária nástrojov APTP. 
Vo vzťahu k bodu 4 stanoviska ZMOS túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Je možné súhlasiť s návrhom na zaradenie tohto nového nástroja do legislatívneho rámca. 
V súčasnosti sa pripravuje zámer národného projektu (pokračovanie Podpory zamestnávania UoZ) na zasadnutie Komisie pri MV OP ĽZ dňa 1.7.2015. Na základe toho sa predpokladá ďalšie pokračovanie projektu najmenej na 36 mesiacov. 
Neodporúča sa akceptovať návrh na obligatórny charakter nástroja a navrhuje sa fakultatívny charakter z dôvodu zachovania kontinuity v rámci NP. Zároveň sa neodporúča široko vymedzená skupina UoZ a navrhujeme cieľovú skupiny dlhodobo nezamestnaných. 
 	
ZMOS 	2. K § 21  
Navrhujeme, aby lehoty, ktoré sú ustanovené pre zamestnávateľa vo vzťahu k vydaniu potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta alebo na udelenie povolenia na zamestnanie, boli skrátené tak, aby v praxi umožňovali osobám, ktoré sa legálne zdržujú na území SR a je ukončený ich pracovný pomer u jedného zamestnávateľa sa mohli uchádzať o zamestnanie u iného zamestnávateľa. Aktuálne lehoty totiž predstavujú administratívnu pascu vo vzťahu pobytovým povinnostiam – skončenie platnosti povolenia na pobyt a lehotám, ktoré sú ustanovené v zákone o službách zamestnanosti. Navrhujeme, aby lehota zakotvená v odseku 3 a 4 bola skrátená na 15 kalendárnych dní a v odseku 5 na 10 kalendárnych dní. 
ZMOS uplatňuje pripomienku ako obyčajnú. 
 	O 	N 	Pripomienka nad rámec návrhu zákona. 
Lehoty pre vydanie príslušných dokladov považujeme za primerané vzhľadom na skutočnosť povinnosti úradu preskúmať situáciu na trhu práce. 
Okrem toho štátny príslušník tretej krajiny má možnosť požiadať o predĺženie povolenia na zamestnanie na účely zotrvania v zamestnaní u toho istého zamestnávateľa alebo v prípade prísľubu zamestnania u iného zamestnávateľa ešte pred skončením jeho platnosti - v tomto prípade nemožno predlžovať povolenie na zamestnanie, pre iného zamestnávateľa treba nové povolenie na zamestnanie (§ 23 ods. 5 ZoSZ) tak, aby boli dodržané zákonom stanovené lehoty pre predĺženie povolenia, resp. vydanie nového povolenia na zamestnanie. 
Žiadosť o obnovenie prechodného pobytu podáva štátny príslušník tretej krajiny najneskôr v posledný deň platnosti prechodného pobytu (§ 34, ods. 3 zákona o pobyte cudzincov), takže je dostatočný časový priestor pred uplynutím platnosti prechodného pobytu na vybavenie dokladov preukazujúcich účel pobytu podľa § 23 zákona o pobyte cudzincov. 
 	
ZMOS 	3. K § 22 
Navrhujeme aby v súvislosti so zisťovaním podmienok pre vydanie povolenia na zamestnanie bola zohľadňovaná regionálna situácia a to tak, že na účel splnenia podmienok vydania povolenia (§ 22 ods. 1 ) sa zisťovala dostupnosť uchádzača o zamestnanie vhodného na obsadenie voľného pracovného miesta v územnom obvode miestne príslušného úradu a v územných obvodoch úradov, ktoré susedia (majú spoločnú hranicu s územným obvodom) s miestne príslušným úradom. 
ZMOS uplatňuje pripomienku ako obyčajnú. 

Odôvodnenie k pripomienkam § 21 a § 22: 
Aj v súvislosti so zabezpečovaním niektorých úloh miestnej územnej samosprávy sa ukazujú vybrané nastavenia administratívnych postupov za neprimerane striktne. Rešpektujeme dôležitú úlohu štátu v regulácii a ochrane trhu práce, zároveň však existujú zásadné regionálne disparity v dostupnosti niektorých profesii na regionálnom trhu práce. Chýbajúce personálne kapacity napríklad v oblasti zdravotníctva nie je vždy možné saturovať s národných zdrojov. Odstránenie niektorých administratívnych prekážok by mohlo prispieť k potrebnému štandardnému pokrytiu miestnych trhov práce pracovnou potrebnou kvalifikovanou pracovnou silou. 
 	O 	N 	Pripomienka nad rámec návrhu zákona. 
Jedným zo základných princípov migračnej politiky SR vo vzťahu k občanom tretích štátov je riadená ekonomická migrácia, ktorá je primárne determinovaná potrebami Slovenskej republiky. Základným princípom riadenej ekonomickej migrácie je skúmanie situácie na trhu práce, t.j. zisťovanie potrieb trhu práce pri zachovávaní podmienky obsadzovania voľných pracovných miest evidovaným uchádzačom o zamestnanie, záujemcom o zamestnanie z radov občanov SR, členských štátov Európskej únie, občanov štátov, ktoré sú zmluvnou stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore a Švajčiarskej konfederácie a následne štátnymi príslušníkmi tretích krajín. 
 	
ZMOS 	4. Za § 50k navrhujeme vložiť nový paragraf § 50l s nadpisom „Príspevok na podporu zamestnávania u verejných zamestnávateľov“. 
4. Za § 50k navrhujeme vložiť nový paragraf § 50l s nadpisom „Príspevok na podporu zamestnávania u verejných zamestnávateľov“. 
Odôvodnenie: 
ZMOS, ako jedno za efektívne a zmysluplné opatrenie pre zamestnávanie najmä znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie, dlhodobo považoval a považuje aj verejné zamestnávanie (predtým verejnoprospešné práce). Národný projekt Podpora zamestnávania uchádzačov o zamestnanie a jeho aktivita č. 2, ktorá je realizovaná v roku 2015, svojimi výsledkami jednoznačne poukazuje na skutočnosť, že o tento typ podpory je záujem a v legislatívnom vyjadrení je potrebné ho samostatne vymedziť. Navrhujeme, aby vymedzenie oblastí verejného zamestnávania, okruh verejných zamestnávateľov, dĺžka zamestnávania, a ostatné podmienky podpory boli predmetom samostatného rokovania v rámci legislatívneho procesu. Tento nástroj, v prípade jeho štandardizácie a zaradenia medzi obligatórne nástroje APTP, by predstavoval druhý stupeň prechodu od aktivácie k zamestnávaniu na otvorený trh práce. Tento nástroj by, podľa názoru ZMOS, bolo možné považovať aj za ďalší systémový prvok podporujúci riešenie problematiky dlhodobej nezamestnanosti. 
ZMOS uplatňuje pripomienku ako zásadnú 
 	Z 	ČA 	V súčasnosti sa pripravuje zámer národného projektu (pokračovanie Podpory zamestnávania UoZ) na zasadnutie Komisie pri MV OP ĽZ dňa 1.7.2015. Na základe toho sa predpokladá ďalšie pokračovanie projektu najmenej na 36 mesiacov. 
Neodporúča sa akceptovať návrh na obligatórny charakter nástroja a navrhuje sa fakultatívny charakter z dôvodu zachovania kontinuity v rámci NP. Zároveň sa neodporúča široko vymedzená skupina UoZ a navrhujeme cieľovú skupiny dlhodobo nezamestnaných. 
 	
ZMOS 	k § 52 
5. V § 52 navrhujeme nahradiť znenie ods. 7 novým znením: 
„(7) Úrad poskytuje obci alebo samosprávnemu kraju príspevok, ktorý možno použiť na úhradu časti nákladov na osobné ochranné pracovné prostriedky, úrazové poistenie dlhodobo nezamestnaných občanov, časti nákladov na pracovné náradie a časti ďalších nákladov, ktoré súvisia s vykonávaním menších obecných služieb pre obec alebo menších služieb pre samosprávny kraj. Príspevok možno použiť aj na úhradu časti celkovej ceny práce zamestnanca, ktorý organizuje aktivačnú činnosť.“ 
Zároveň navrhujeme vloženie nového odseku 14, ktorý znie: 
(14) Príspevok podľa odseku 7 prvej vety sa poskytuje na základe uzatvorenej písomnej dohody medzi úradom a obcou alebo medzi úradom a samosprávnym krajom na úhradu časti nákladov, ktoré súvisia s vykonávaním menších obecných služieb pre obec podľa osobitného predpisu XY), mesačne vo výške 4% z celkovej ceny práce podľa § 49 ods. 4 vypočítanej z priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za prvý až tretí štvrťrok kalendárneho roka, ktorý predchádza. 

Poznámka pod čiarou: 
XY) § 10 ods. 3 zákona č. 417/2013 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Odôvodnenie: 
Cieľom navrhovanej zmeny je vytvorenie obligatórnych podmienok pre aktivizáciu osôb, ktoré spravidla sú znevýhodnenými uchádzačmi o zamestnanie z dôvodu dlhodobej nezamestnanosti. V nadväznosti na pripomienku v bode 4 pokladáme za žiaduce vytvoriť dlhodobo udržateľné podmienky vykonávania aktivačných opatrení. Zavedenie obligatórneho príspevku posilní záujem miestnej územnej samosprávy hľadať ďalšie oblasti aktivizácie osôb v hmotnej núdzi bez toho, aby bol limitujúcim faktorom stav disponibilných verejných zdrojov obce na pokrytie nevyhnutných nákladov na aktivizáciu. 
ZMOS uplatňuje pripomienku ako zásadnú 
 	Z 	N 	Návrh na úpravu § 52 ods.7 nie je potrebné akceptovať z dôvodu, že už súčasný právny stav poskytuje možnosť použitia príspevku na ustanovené druhy nákladov, čo znamená, že nie je povinnosť vyčerpať všetky druhy nákladov. Samostatný nový odsek 14 nie je potrebný, nakoľko jeho obsah je riešený v existujúcom odseku 8. Rozdiel je iba v odkaze na zákon o pomoci v hmotnej núdzi (prepojenie zákona o službách zamestnanosti na zákon o pomoci v hmotnej núdzi bolo riešené pri ostatnom legislatívnom procese k zákonu o pomoci v hmotnej núdzi) a ďalší rozdiel je vo vypustení samosprávneho kraja, čo nie je možné, keďže príspevok je účelovo určený aj pre samosprávny kraj, i keď je ustanovenie § 52 v aplikačnej praxi pasívne/pasívnejšie pre samosprávne kraje (došlo by k rozporu v celom rozsahu ustanovenia § 52, t.j. samosprávny kraj by bol v názve, aj vo všetkých odsekoch, ale príspevok by mu nemohol byť poskytnutý). 	
ZMOS 	K bodu 9 
Odporúčame navrhovateľovi zvážiť zavedenie kontrolnej podmienky v súvislosti s poskytovaním príspevku podľa navrhovaného znenia § 53a, ktoré v aktuálnom znení neobsahuje mechanizmus kontroly predchádzajúceho trvalého pobytu pred zavedením nástroja do právneho poriadku SR. Skúsenosti z minulosti poukazujú na potrebu eliminácie fiktívnych zmien trvalého pobytu za účelom získania výhody, pričom k faktickej zmene obvyklého miesta zdržiavania sa osoby nedôjde. Tento jav môže mať v súvislosti s elektronizáciou pobytových agend ešte väčší výskyt, keďže na rozdiel od doterajšieho stavu, oznamovacie povinnosti budú plnené cez referenčné registre a zmena trvalého pobytu by v zásade mala znamenať jeden administratívny úkon obyvateľa. Takáto účelová prax môže mať vplyv na kvantitu obyvateľstva v obciach, čo je jeden z ukazovateľov, podľa ktorého sú prerozdeľované výnosy dane z príjmov fyzických osôb ako jedného z významných zdrojov financovania miestnej územnej samosprávy. 
ZMOS uplatňuje pripomienku ako obyčajnú. 
 	O 	N 	Kontrolná podmienka je zavedená tým, že účastník predkladá doklad o zmene trvalého pobytu alebo o nahlásení prechodného pobytu. Tieto doklady sú vydávané v súlade s osobitnými právnymi predpismi vyplývajúce z právneho poriadku SR. Z dôvodu eliminácie zneužívania sa navrhuje zaviesť mesačné poskytovanie príspevku na základe predloženia príslušných dokladov (podľa odseku 3). 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
V bode 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti žiadame ako primárne právo Európskej únie, v ktorom je problematika návrhu zákona upravená, citovať konkrétne články Zmluvy o fungovaní Európskej únie.  	O 	A 	 	
MPRV SR 	predkladacej správe 
Odporúčame predkladateľovi, aby v predkladacej správe doplnil údaj o súladnosti predloženého materiálu s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právne záväznými aktmi Európskej únie.  	O 	N 	V súlade s LPV požadovaný údaj je uvedený vo všeobecnej časti dôvodovej správy. 	
MZVaEZ SR 	Poznámky pod čiarou č. 22j) a č. 61) zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 
Navrhujeme slová „v znení zákona č. 403/2010 Z. z.“ nahradiť slovami „v znení neskorších predpisov“. 

Odôvodnenie: 
Zákon č. 151/2010 Z. z. o zahraničnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov (poznámka pod čiarou č. 22j)), ako i ustanovenia § 6 až 14 tohto zákona (poznámka pod čiarou č. 61)) boli novelizované už dvakrát (zákonom č. 403/2010 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony ako i zákonom č. 325/2014 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 151/2010 Z. z. o zahraničnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 403/2010 Z. z. a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony). 
 	O 	N 	Nad rámec návrhu zákona. Účelom predloženého návrhu zákona nie je aktualizáciu poznámkového aparátu ustanovení, ktoré nie sú návrhom zákona dotknuté. 	
MH SR 	Bod 8 
V texte predmetného novelizačného bodu chýba prepojenie na Národnú sústavu povolaní a Národnú sústavu kvalifikácií. Odporúčame preformulovať bod s cieľom vzniku systému alebo sústavy certifikovaných inštitúcií s kapacitou zvládnutia vzdelávacích programov alebo kurzov, s jednoznačným prepojením na zamestnávateľov a ich požiadavky na absolventov týchto kurzov, s následnou garančnou schopnosťou zamestnania absolventa takéhoto kurzu. Absolvent by mal zároveň nadobudnúť schopnosť zamestnať sa na zvolenej pozícii. Certifikáciu by malo vykonávať Ministerstvo školstva, vedy a výskumu a športu SR v spolupráci s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR. 

Odôvodnenie: Ak budú predmetné vzdelávanie realizovať súkromné vzdelávacie inštitúcie bez akreditácie a bez jednoznačného prepojenia na požiadavky zamestnávateľov, nie je isté, či budú absolventi týchto kurzov dostatočne schopní vykonávať kvalitnú prácu na nimi zvolených pozíciách na trhu práce.  	O 	N 	Už podľa súčasného právneho stavu každé ďalšie odborné vzdelávanie a rekvalifikačné vzdelávanie vykonávané podľa zákona o SZ v akreditovaných vzdelávacích programoch má prepojenie na kvalifikácie prostredníctvom NSK, ktorej východiskom je NSP. V novelizačnom bode 8 sa nevyžaduje akreditácia, pretože navrhované vzdelávacie aktivity (resp. kurzy) sú vykonávané na základe oprávnenia (resp. osvedčenia) vydaného príslušným orgánom štátnej správy podľa osobitných právnych predpisov. 
Ostatná časť pripomienky súvisí so zavedením nového systému overovania garančnej schopnosti kurzov zamestnávateľmi. Preto je potrebné najskôr návrh garančného systému pripraviť, príp. overiť a až následne prispôsobiť legislatívny rámec. 
 	
MZ SR 	k čl. I bodu 14 (§ 70 ods. 12) 
V čl. I bode 14 (§ 70 ods. 12) žiadame slová „na zdravotnom poistení“ nahradiť slovami „poistného na verejné zdravotné poistenie“ z dôvodu terminologického zosúladenia so zákonom č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že vplyvy vyplývajúce z predloženého návrhu budú v jednotlivých rokoch zabezpečené v rámci schválených limitov kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, avšak je potrebné dopracovať doložku vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“). 

Vzhľadom na to, že v doložke vplyvov je kvantifikovaný vplyv na rok 2015, pričom predložený návrh má nadobudnúť účinnosť 1. januára 2016, je potrebné uviesť vysvetlenie k uvedenej kvantifikácii alebo doložku vplyvov primerane upraviť. 
 	Z 	A 	Doložka vplyvov upravená s ohľadom na navrhovaný dátum účinnosti návrhu zákona. 	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vplyvov časti Vplyvy na informatizáciu spoločnosti bod 6.2. uviesť bez vplyvu, pretože návrh nemá vplyv na informatizáciu spoločnosti. Výmena informácií napríklad e-mailom nie je sémantická interoperabilita, ani nezakladá podmienky na jej vytvorenie.  	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
V návrhu novely zákona č. 5/2004 Z. z. žiadam ustanoviť pre Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny raz ročne na svojom webovom sídle publikovať prehľad a vyhodnotenie účinnosti a efektívnosti poskytnutej podpory na jednotlivé programy vzdelávania a kurzy vrátane neakreditovaných kurzov [§ 44 ods. 7 písm. d)] pre zlepšenie informovanosti, verejnosti a zvýšenie efektívnosti vynakladania verejných prostriedkov. 	Z 	ČA 	Odporúčame vykonať prostredníctvom existujúceho právneho stavu podľa § 12 písm. u) zákona o službách zamestnanosti, podľa ktorého Ústredie raz ročne vyhodnocuje uplatňovanie AOTP formou správy, ktorú predkladá MPSVR SR. Pre zlepšenie informovanosti verejnosti a zvýšenie efektívnosti vynakladania verejných prostriedkov bude túto správu MPSVR SR a Ústredie zverejňovať na svojom webovom sídle. Máme za to, že časti tejto správy v znení napr.: „Do 6 mesiacov po ukončení aktivačnej činnosti formou dobrovoľníckej služby sa umiestnilo na trhu práce 2 157 UoZ.” (ÚPSVR, Vyhodnotenie uplatňovania AOTP za rok 2014) už v súčasnosti predstavujú hodnotenie účinnosti a efektívnosti a týmto spôsobom sa bude v správe vyhodnocovať aj vzdelávanie a príprava pre trh práce vrátane neakreditovaných kurzov podľa § 44 ods. 7 písm. d). 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15.6.2015. 
 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR a s ich prílohami (napríklad v čl. I úvodnej vete uviesť všetky novely zákona, v bode 12 § 70 ods. 7 uvádzacej vete za slovom „činnosť“ vypustiť čiarku). 	O 	ČA 	Čiarka ukončuje vloženú vetu. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 1 [§ 3 ods. 2 písm. c)] 
Upozorňujem, že ak počas obdobia vykonávania absolventskej praxe uchádzača o zamestnanie u právnickej osoby alebo fyzickej osoby, ktorá nie je zamestnávateľom, nebude táto vyplácať žiadny príjem uchádzačovi o zamestnanie, na účely zákona o dani z príjmov nejde o zamestnávateľa, teda platiteľa príjmu. 
 	O 	N 	Ide o zamestnávateľa nie na účel platiteľa dane z príjmu, ale o zamestnávateľa na účely zákona o službách zamestnanosti. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 2 [§ 5 ods. 1 písm. a)] 
Taktiež upozorňujem, že príjmy za prácu prokuristov sú na účely dane z príjmov považované za príjmy zo závislej činnosti. 
 	O 	N 	Ide o identifikáciu prokuristu na účely zákona o službách zamestnanosti bez prepojenia na zákon o dani z príjmov. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 9 (§ 53a) 
Znenie odseku 6 odporúčam upraviť tak, aby bol príspevok na presťahovanie sa za prácou poskytovaný už od prvého dňa evidencie na úrade. Rozšírila by sa tým báza ľudí s nárokom na príspevok, napríklad aj o ľudí uvažujúcich o zmene pracoviska vo vzdialenosti 70 km od pôvodného trvalého bydliska po splnení kritéria registrácie na úrade. Nastavenie kritéria na 3-mesačnú evidovanú nezamestnanosť pre nárok na príspevok môže totiž zvyšovať motivácie nezamestnaných zotrvať dlhšie v evidencii kvôli získaniu nároku. Zároveň odporúčam príspevok poskytovať aspoň v dvoch tranžiach na krytie relatívne vysokých jednorazových výdavkov spojených s presťahovaním (nájomné za viac mesiacov dopredu, kaucia za prenájom). 
 	O 	N 	Odsek 6 neupravuje podmienku dĺžky obdobia vedenia v evidencii UoZ, ale lehotu na predloženie dokladov na účely poskytnutia príspevku a následne lehotu na poskytnutie príspevku. 
Okrem toho, v prvých mesiacoch vedenia v evidencii sa UoZ poskytujú najmä personalizované služby, ponuka vhodných pracovných miest a až následné sa využívajú finančné nástroje AOTP na podporu ich zamestnania, spravidla po troch mesiacoch. Rovnaké stanovisko zaujíma aj EK. 
 	
MF SR 	K čl. I k bodu 15 (§ 70 ods. 13) 
Znenie odseku 13 žiadam uviesť takto: 

„(13) Rozhodnutia a dokumenty vydané podľa tohto zákona a vyhotovené elektronicky s použitím informačného systému obsahujú elektronickú pečať a elektronický podpis podľa osobitného zákona.x)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 

„x) § 23 ods. 1 zákona č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente).“. 

Znenie je potrebné zosúladiť so zákonom č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente), pretože predtlačený odtlačok úradnej pečiatky ústredia alebo úradu a faksimile podpisu oprávnenej osoby predstavujú iba obrázok, nie autorizačný nástroj. Tým je elektronická pečať a elektronický podpis. 
 	Z 	ČA 	Odsek 13 navrhujeme v nasledovnom znení: 
„(13) Rozhodnutia a dokumenty vydané podľa tohto zákona môžu obsahovať namiesto odtlačku úradnej pečiatky predtlačený odtlačok úradnej pečiatky ústredia alebo úradu s uvedením mena, priezviska a funkcie oprávnenej osoby a namiesto podpisu oprávnenej osoby faksimile podpisu oprávnenej osoby.“. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15.6.2015. 
 	
MDVaRR SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 63ac 
V Čl. I odporúčame poznámku pod čiarou k odkazu 63ac upraviť nasledovne: 
„63ac) § 19 zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (v znení zákona č. 718/2004 Z. z.) v znení neskorších predpisov.“. 
 	O 	N 	Navrhnuté znenie je v súlade s bodom 48 legislatívnotechnických pokynov. 	
MDVaRR SR 	K Čl. II bod 2. 
V Čl. II bod 2. odporúčame slová „§ 23, 24 alebo § 27“ nahradiť slovami „§ 23, 24 alebo 27“. 	O 	N 	Navrhnuté znenie je v súlade s bodom 54 legislatívnotechnických pokynov 	
MDVaRR SR 	K doložke vybraných vplyvov v bode A.3. štvrtý bod 
V doložke vybraných vplyvov odporúčame upraviť text v bode A.3. štvrtý bod, a to slová „podmienok AOTP“ nahradiť slovami „podmienok APTP“. 	O 	N 	Ide o pojem vyplývajúci zo zákona o službách zamestnanosti (AOTP - aktívne opatrenia na trhu práce) 	
MDVaRR SR 	K doložke vybraných vplyvov v bode A.3. piaty bod 
V doložke vybraných vplyvov odporúčame upraviť text v bode A.3. piaty bod, a to slová „v zmysle ods. 7“ nahradiť slovami „v zmysle odseku 7“. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Čl. I bod 8 
Odporúčame navrhované písmeno d) zosúladiť s obsahovou úpravou písmena c). 
Odôvodnenie: Vzhľadom na možnosť duplicitného zaradenia programu vzdelávania alebo kurzu "podľa osobitného predpisu" pod právnu úpravu formulovanú aj v písm. c) aj v písmene d) je vhodné včleniť novonavrhované písmeno d) upravenou formuláciou do písmena c) s rozšírením oblastí zamerania.Ak by sa použil striktný výklad odkazu na všetky osobitné predpisy, ktoré upravujú programy vzdelávania a kurzy vykonávané na základe osvedčenia alebo oprávnenia (nakoľko v poznámke pod čiarou ide o príkladmý výpočet), dospelo by sa k duplicite s právnou úpravou aj v písmenách a) a b), nakoľko poznámke pod čiarou v súčasnosti nemožno dávať normatívny charakter, a teda je možné zahrnúť aj akreditované vzdelávacie programy. 	O 	ČA 	Pre lepšiu aplikáciu navrhovaného ustanovenia a rešpektujúc pôsobnosť MŠVVŠ SR v oblasti CŽV sa akceptuje jeho pripomienka smerujúca k predchádzaniu duplicity navrhovaného písm. d) s písm. a) a písm. b) § 44 ods. 7(i keď v praxi by k nej pravdepodobne neprišlo, pretože tak písm. a), ako aj písm. b) sa vzťahujú na akreditované vzdelávacie programy) tak, že v novelizačnom bode 8, sa nové písm. d) v začiatku jeho textu upraví nasledovne: „v neakreditovaných programoch ....“, čím sa jednoznačne tieto programy odlíšia od jestvujúceho znenia § 44 ods.7 písm. a) a písm. b). Obsahový význam jestvujúceho znenia § 44 ods.7 písm. c) sa vzťahuje výhradne na všeobecné vzdelávanie, a preto sa neodporúča do tohto písmena pripojiť programy vzdelávania a kurzy podľa navrhovaného písmena d), ktorými bude napr. výchova a vzdelávanie osôb na obsluhu vybraných lesníckych strojov a zariadení, výchova a vzdelávanie vodičov motorových vozíkov, kurzov povinnej základnej kvalifikácie a pravidelného výcviku vodičov a pod. 	
ZVJS 	k § 42 
1. V § 42 sa za odsek 7 vkladá nový odsek 8, ktorý znie: 

„(8) Informačné a poradenské služby podľa odseku 3 písmeno a) až e) sa poskytujú aj odsúdeným vo výkone trestu odňatia slobody podľa osobitného predpisu; x) tieto služby sa poskytujú v ústave na výkon trestu odňatia slobody.“. 

„Doterajšie odseky 8 až 10 sa označujú ako odseky 9 až 11“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu x) znie: 

„x) § 85 zákona č. 475/2005 Z. z. o výkone trestu odňatia slobody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: 

Hoci ide o pripomienku nad rámec návrhu zákona, jej riešenie je však rovnako dôležité a dlhodobo prehliadané. Keďže sa nepodarilo vyriešiť túto otázku iným spôsobom, Zbor väzenskej a justičnej stráže má za to, že týmto navrhovaným znením zákona je možné k jej riešeniu pristúpiť. 

V súčasnosti sa odsúdený prepustený z výkonu trestu odňatia slobody (okamihom prepustenia a následného osobného podania písomnej žiadosti o zaradenie do evidencie uchádzačov o zamestnanie na úrade práce, sociálnych vecí a rodiny, v ktorého územnom obvode má trvalý pobyt (ďalej len „úrad“)) dostáva do sprostredkovateľskej siete úradu. Jedným z aktívnych opatrení, ktorými sa tento uchádzač pripravuje na trhu práce a umožňuje sa mu získať odborné vedomosti, zručnosti a schopnosti, ktoré nemá alebo ktoré stratil v priebehu výkonu trestu sú služby vzdelávania a prípravy pre trh práce poskytované uchádzačom o zamestnanie podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 5/2004 Z. z.). 

Efektívnosť vzdelávania a prípravy na trh práce je však u týchto uchádzačov o zamestnanie problematická, nakoľko prichádza až v okamihu, kedy bývalý odsúdený rieši množstvo iných resocializačných problémov. Spoločným menovateľom väčšiny z nich sú existenčné problémy - pokrytie základných potrieb. A práve nezamestnanosť, nedostatok finančných prostriedkov a zadlženosť bývalých odsúdených patrí medzi hlavné kriminogénne faktory, ktoré v období bezprostredne po prepustení spôsobujú nielen opakovanú trestnú činnosť, ale najmä škody, ktoré môžu vzniknúť obetiam ich protiprávnej činnosti. 

Na druhej strane vzdelávanie, ktoré v súčasnosti realizuje Zbor väzenskej a justičnej stráže počas výkonu trestu odňatia slobody, umožňuje odsúdenému, aby nielen získal základné vzdelanie, stredné odborné vzdelanie, úplné stredné vzdelanie, ale aj aby sa zúčastnil iných foriem celoživotného - rekvalifikačného vzdelávania, ktoré mu umožnia získať alebo zvyšovať si pracovnú kvalifikáciu. 
Nedostatkom súčasného systému vzdelávania odsúdených je však absencia zdrojov a začlenenia tohto rekvalifikačného vzdelávania do celkovej politiky štátu pri poskytovaní služieb zamestnanosti. Naopak, neoceniteľnou výhodou rekvalifikácie odsúdených vo výkone trestu je fakt, že vyučovanie prebieha v podmienkach, kedy sa odsúdený nachádza v mieste realizácie výučby 24 hodín denne, 7 dní v týždni - nevzniká potreba cestovania (iných oprávnených nákladov) a je zamerané na individuálne možnosti a potreby odsúdeného. 

Legislatívne úpravy v zákone č. 5/2004 Z. z., ktoré by do budúcnosti umožnili vzdelávanie a prípravu pre trh práce odsúdeného ešte počas obdobia výkonu trestu (napr. počas jeho umiestnenia vo výstupnom oddiele), by podľa nášho názoru priniesli systémové riešenie, ktoré zvyšuje šancu uplatnenia odsúdeného po prepustení z výkonu trestu odňatia slobody na trhu práce a tým môže nepriamo viesť k znižovaniu rizika recidívy spáchania trestného činu. Rovnako by však legislatívne zmeny mohli ušetriť celkové náklady na vzdelávanie a prípravu na trh práce u tých uchádzačov o zamestnanie, ktorí „rekvalifikačné“ vzdelávanie vyplývajúce z potrieb trhu absolvovali v priebehu výkonu trestu odňatia slobody. 

 	Z 	N 	Návrh nie je možné akceptovať priamo do legislatívneho rámca služieb zamestnanosti v Slovenskej republike najmä z dôvodu neexistujúcich voľných personálnych kapacít úradov PSVR, ktoré by sa potenciálne mohli zameriavať na novú cieľovú skupinu, pre ktorú by poskytovali IaPS v ústave na výkon trestu odňatia slobody. Aktuálnou úlohou SR podľa Partnerskej dohody a Operačného programu Ľudské zdroje je splniť tematické ex ante kondicionality a vykonať akcie na posilnenie personálnych kapacít úradov PSVR s cieľom vybaviť ich kapacitou na zabezpečovanie personalizovaných služieb a aktívnych a preventívnych opatrení na trhu práce prístupných pre všetkých uchádzačov o zamestnanie a zameraných na osoby najviac ohrozené sociálnym vylúčením vrátane osôb z marginalizovaných komunít (odsúdení nie sú zahrnutí). 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15.6.2015. 
 	
ZVJS 	k § 44 
2. V § 44 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie: 

„(2) Vzdelávanie a príprava na trh práce na účely tohto zákona je aj teoretická príprava alebo praktická príprava odsúdeného vo výkone trestu odňatia slobody podľa osobitného predpisu; x) ktorú si vyžaduje jeho uplatnenie na trhu práce a ktorá umožňuje získať nové odborné vedomosti, zručnosti a schopnosti na účel pracovného uplatnenia odsúdeného po prepustení z výkonu trestu.“. 

„Doterajšie odseky 2 až 9 sa označujú ako odseky 3 až 10“. 

Odôvodnenie: 

Hoci ide o pripomienku nad rámec návrhu zákona, jej riešenie je však rovnako dôležité a dlhodobo prehliadané. Keďže sa nepodarilo vyriešiť túto otázku iným spôsobom, Zbor väzenskej a justičnej stráže má za to, že týmto navrhovaným znením zákona je možné k jej riešeniu pristúpiť. 

V súčasnosti sa odsúdený prepustený z výkonu trestu odňatia slobody (okamihom prepustenia a následného osobného podania písomnej žiadosti o zaradenie do evidencie uchádzačov o zamestnanie na úrade práce, sociálnych vecí a rodiny, v ktorého územnom obvode má trvalý pobyt (ďalej len „úrad“)) dostáva do sprostredkovateľskej siete úradu. Jedným z aktívnych opatrení, ktorými sa tento uchádzač pripravuje na trhu práce a umožňuje sa mu získať odborné vedomosti, zručnosti a schopnosti, ktoré nemá alebo ktoré stratil v priebehu výkonu trestu sú služby vzdelávania a prípravy pre trh práce poskytované uchádzačom o zamestnanie podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 5/2004 Z. z.). 

Efektívnosť vzdelávania a prípravy na trh práce je však u týchto uchádzačov o zamestnanie problematická, nakoľko prichádza až v okamihu, kedy bývalý odsúdený rieši množstvo iných resocializačných problémov. Spoločným menovateľom väčšiny z nich sú existenčné problémy - pokrytie základných potrieb. A práve nezamestnanosť, nedostatok finančných prostriedkov a zadlženosť bývalých odsúdených patrí medzi hlavné kriminogénne faktory, ktoré v období bezprostredne po prepustení spôsobujú nielen opakovanú trestnú činnosť, ale najmä škody, ktoré môžu vzniknúť obetiam ich protiprávnej činnosti. 

Na druhej strane vzdelávanie, ktoré v súčasnosti realizuje Zbor väzenskej a justičnej stráže počas výkonu trestu odňatia slobody, umožňuje odsúdenému, aby nielen získal základné vzdelanie, stredné odborné vzdelanie, úplné stredné vzdelanie, ale aj aby sa zúčastnil iných foriem celoživotného - rekvalifikačného vzdelávania, ktoré mu umožnia získať alebo zvyšovať si pracovnú kvalifikáciu. 
Nedostatkom súčasného systému vzdelávania odsúdených je však absencia zdrojov a začlenenia tohto rekvalifikačného vzdelávania do celkovej politiky štátu pri poskytovaní služieb zamestnanosti. Naopak, neoceniteľnou výhodou rekvalifikácie odsúdených vo výkone trestu je fakt, že vyučovanie prebieha v podmienkach, kedy sa odsúdený nachádza v mieste realizácie výučby 24 hodín denne, 7 dní v týždni - nevzniká potreba cestovania (iných oprávnených nákladov) a je zamerané na individuálne možnosti a potreby odsúdeného. 

Legislatívne úpravy v zákone č. 5/2004 Z. z., ktoré by do budúcnosti umožnili vzdelávanie a prípravu pre trh práce odsúdeného ešte počas obdobia výkonu trestu (napr. počas jeho umiestnenia vo výstupnom oddiele), by podľa nášho názoru priniesli systémové riešenie, ktoré zvyšuje šancu uplatnenia odsúdeného po prepustení z výkonu trestu odňatia slobody na trhu práce a tým môže nepriamo viesť k znižovaniu rizika recidívy spáchania trestného činu. Rovnako by však legislatívne zmeny mohli ušetriť celkové náklady na vzdelávanie a prípravu na trh práce u tých uchádzačov o zamestnanie, ktorí „rekvalifikačné“ vzdelávanie vyplývajúce z potrieb trhu absolvovali v priebehu výkonu trestu odňatia slobody. 

 	Z 	N 	Návrh je v rozpore s 
- § 2 zákona o SZ, ktorý vymedzuje účastníkov právneho vzťahu na účely tohto zákona, 
- § 8 zákona o službách zamestnanosti, ktorý ustanovuje znevýhodneného UoZ na účely tohto zákona a je zosúladený s Čl. 2 ods. 4 nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014. 
Nakoľko odsúdený vo výkone trestu odňatia slobody nie je účastníkom právneho vzťahu na účely zákona o SZ, odporúčame na účely jeho vzdelávania uplatniť niektorý z prvkov systému CŽV (vzdelávanie podľa školského zákona alebo ďalšie vzdelávanie podľa zákona o CŽV, ktoré patrí do pôsobnosti MŠVVŠ SR). 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15.6.2015. 
 	
ZVJS 	§ 44 ods. 5 
V § 44 ods. 5 v písmene a) sa na konci vypúšťa slovo „a“ a súčasne sa vkladá nové písmeno b), ktoré znie: 

„b) ústav na výkon trestu (ďalej len „ústav“) pre odsúdeného a“. 

„Doterajšie písmeno b) sa označuje ako písmeno c)“. 

Odôvodnenie: 

Hoci ide o pripomienku nad rámec návrhu zákona, jej riešenie je však rovnako dôležité a dlhodobo prehliadané. Keďže sa nepodarilo vyriešiť túto otázku iným spôsobom, Zbor väzenskej a justičnej stráže má za to, že týmto navrhovaným znením zákona je možné k jej riešeniu pristúpiť. 

V súčasnosti sa odsúdený prepustený z výkonu trestu odňatia slobody (okamihom prepustenia a následného osobného podania písomnej žiadosti o zaradenie do evidencie uchádzačov o zamestnanie na úrade práce, sociálnych vecí a rodiny, v ktorého územnom obvode má trvalý pobyt (ďalej len „úrad“)) dostáva do sprostredkovateľskej siete úradu. Jedným z aktívnych opatrení, ktorými sa tento uchádzač pripravuje na trhu práce a umožňuje sa mu získať odborné vedomosti, zručnosti a schopnosti, ktoré nemá alebo ktoré stratil v priebehu výkonu trestu sú služby vzdelávania a prípravy pre trh práce poskytované uchádzačom o zamestnanie podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 5/2004 Z. z.). 

Efektívnosť vzdelávania a prípravy na trh práce je však u týchto uchádzačov o zamestnanie problematická, nakoľko prichádza až v okamihu, kedy bývalý odsúdený rieši množstvo iných resocializačných problémov. Spoločným menovateľom väčšiny z nich sú existenčné problémy - pokrytie základných potrieb. A práve nezamestnanosť, nedostatok finančných prostriedkov a zadlženosť bývalých odsúdených patrí medzi hlavné kriminogénne faktory, ktoré v období bezprostredne po prepustení spôsobujú nielen opakovanú trestnú činnosť, ale najmä škody, ktoré môžu vzniknúť obetiam ich protiprávnej činnosti. 

Na druhej strane vzdelávanie, ktoré v súčasnosti realizuje Zbor väzenskej a justičnej stráže počas výkonu trestu odňatia slobody, umožňuje odsúdenému, aby nielen získal základné vzdelanie, stredné odborné vzdelanie, úplné stredné vzdelanie, ale aj aby sa zúčastnil iných foriem celoživotného - rekvalifikačného vzdelávania, ktoré mu umožnia získať alebo zvyšovať si pracovnú kvalifikáciu. 
Nedostatkom súčasného systému vzdelávania odsúdených je však absencia zdrojov a začlenenia tohto rekvalifikačného vzdelávania do celkovej politiky štátu pri poskytovaní služieb zamestnanosti. Naopak, neoceniteľnou výhodou rekvalifikácie odsúdených vo výkone trestu je fakt, že vyučovanie prebieha v podmienkach, kedy sa odsúdený nachádza v mieste realizácie výučby 24 hodín denne, 7 dní v týždni - nevzniká potreba cestovania (iných oprávnených nákladov) a je zamerané na individuálne možnosti a potreby odsúdeného. 

Legislatívne úpravy v zákone č. 5/2004 Z. z., ktoré by do budúcnosti umožnili vzdelávanie a prípravu pre trh práce odsúdeného ešte počas obdobia výkonu trestu (napr. počas jeho umiestnenia vo výstupnom oddiele), by podľa nášho názoru priniesli systémové riešenie, ktoré zvyšuje šancu uplatnenia odsúdeného po prepustení z výkonu trestu odňatia slobody na trhu práce a tým môže nepriamo viesť k znižovaniu rizika recidívy spáchania trestného činu. Rovnako by však legislatívne zmeny mohli ušetriť celkové náklady na vzdelávanie a prípravu na trh práce u tých uchádzačov o zamestnanie, ktorí „rekvalifikačné“ vzdelávanie vyplývajúce z potrieb trhu absolvovali v priebehu výkonu trestu odňatia slobody. 

 	Z 	N 	Nakoľko odsúdený vo výkone trestu odňatia slobody nie je účastníkom právneho vzťahu na účely zákona o SZ, nie je možné ústav na výkon trestu pre odsúdeného zaradiť medzi subjekty zabezpečujúce vzdelávanie a prípravu pre trh práce. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15.6.2015. 
 	
ZVJS 	§ 44 ods. 10 
V § 44 ods. 10 sa za slovo „úrad“ vkladajú slová „alebo ústav“. 

Odôvodnenie: 

Hoci ide o pripomienku nad rámec návrhu zákona, jej riešenie je však rovnako dôležité a dlhodobo prehliadané. Keďže sa nepodarilo vyriešiť túto otázku iným spôsobom, Zbor väzenskej a justičnej stráže má za to, že týmto navrhovaným znením zákona je možné k jej riešeniu pristúpiť. 

V súčasnosti sa odsúdený prepustený z výkonu trestu odňatia slobody (okamihom prepustenia a následného osobného podania písomnej žiadosti o zaradenie do evidencie uchádzačov o zamestnanie na úrade práce, sociálnych vecí a rodiny, v ktorého územnom obvode má trvalý pobyt (ďalej len „úrad“)) dostáva do sprostredkovateľskej siete úradu. Jedným z aktívnych opatrení, ktorými sa tento uchádzač pripravuje na trhu práce a umožňuje sa mu získať odborné vedomosti, zručnosti a schopnosti, ktoré nemá alebo ktoré stratil v priebehu výkonu trestu sú služby vzdelávania a prípravy pre trh práce poskytované uchádzačom o zamestnanie podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 5/2004 Z. z.). 

Efektívnosť vzdelávania a prípravy na trh práce je však u týchto uchádzačov o zamestnanie problematická, nakoľko prichádza až v okamihu, kedy bývalý odsúdený rieši množstvo iných resocializačných problémov. Spoločným menovateľom väčšiny z nich sú existenčné problémy - pokrytie základných potrieb. A práve nezamestnanosť, nedostatok finančných prostriedkov a zadlženosť bývalých odsúdených patrí medzi hlavné kriminogénne faktory, ktoré v období bezprostredne po prepustení spôsobujú nielen opakovanú trestnú činnosť, ale najmä škody, ktoré môžu vzniknúť obetiam ich protiprávnej činnosti. 

Na druhej strane vzdelávanie, ktoré v súčasnosti realizuje Zbor väzenskej a justičnej stráže počas výkonu trestu odňatia slobody, umožňuje odsúdenému, aby nielen získal základné vzdelanie, stredné odborné vzdelanie, úplné stredné vzdelanie, ale aj aby sa zúčastnil iných foriem celoživotného - rekvalifikačného vzdelávania, ktoré mu umožnia získať alebo zvyšovať si pracovnú kvalifikáciu. 
Nedostatkom súčasného systému vzdelávania odsúdených je však absencia zdrojov a začlenenia tohto rekvalifikačného vzdelávania do celkovej politiky štátu pri poskytovaní služieb zamestnanosti. Naopak, neoceniteľnou výhodou rekvalifikácie odsúdených vo výkone trestu je fakt, že vyučovanie prebieha v podmienkach, kedy sa odsúdený nachádza v mieste realizácie výučby 24 hodín denne, 7 dní v týždni - nevzniká potreba cestovania (iných oprávnených nákladov) a je zamerané na individuálne možnosti a potreby odsúdeného. 

Legislatívne úpravy v zákone č. 5/2004 Z. z., ktoré by do budúcnosti umožnili vzdelávanie a prípravu pre trh práce odsúdeného ešte počas obdobia výkonu trestu (napr. počas jeho umiestnenia vo výstupnom oddiele), by podľa nášho názoru priniesli systémové riešenie, ktoré zvyšuje šancu uplatnenia odsúdeného po prepustení z výkonu trestu odňatia slobody na trhu práce a tým môže nepriamo viesť k znižovaniu rizika recidívy spáchania trestného činu. Rovnako by však legislatívne zmeny mohli ušetriť celkové náklady na vzdelávanie a prípravu na trh práce u tých uchádzačov o zamestnanie, ktorí „rekvalifikačné“ vzdelávanie vyplývajúce z potrieb trhu absolvovali v priebehu výkonu trestu odňatia slobody. 

 	Z 	N 	Nakoľko odsúdený vo výkone trestu odňatia slobody nie je účastníkom právneho vzťahu na účely zákona o SZ, nie je možné zohľadniť návrh na rozšírenie ustanovenia o ústav na výkon trestu pre odsúdeného. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15.6.2015. 
 	
ZVJS 	nový § 47a 
5. Za § 47 sa vkladá § 47a, ktorý znie: 

„§ 47a 
Vzdelávanie a príprava pre trh práce odsúdeného 

(1) Ústav v spolupráci s úradom môže zabezpečiť odsúdenému vzdelávanie a prípravu pre trh práce, ak to vyžaduje jeho uplatnenie na trhu práce na základe zhodnotenia jeho schopností, pracovných skúseností, odborných zručností, dosiahnutého stupňa vzdelania, zdravotnej spôsobilosti na prácu, stupňa stráženia, dĺžky trestu a závažnosti trestnej činnosti najmä v prípade 
a) nedostatku odborných vedomostí a odborných zručností, 
b) potreby zmeny vedomostí a odborných zručností vzhľadom na dopyt na trhu práce a straty schopnosti vykonávať pracovnú činnosť v pôvodnom zamestnaní pred nástupom do výkonu trestu odňatia slobody. 

(2) Zhodnotenie podľa odseku 1 u odsúdeného vrátane určenia vzdelávania a prípravy pre trh práce je súčasťou vypracovaného programu zaobchádzania s odsúdeným podľa osobitného predpisu. x) 

(3) Ústav môže zabezpečiť vzdelávanie a prípravu pre trh práce v národných alebo pilotných projektoch vzdelávania a prípravy pre trh práce schválených ministerstvom. Ústav zabezpečuje vypracovanie projektov vzdelávania a prípravy pre trh práce pre uchádzačov o zamestnanie na účely doplnenia, prehĺbenia alebo rozšírenia ich odborných vedomostí, zručností a schopností tak, aby spĺňali požiadavky na vykonávanie pracovných činností na pracovných miestach podľa potrieb na trhu práce. Vzdelávanie a prípravu pre trh práce odsúdenému môže zabezpečiť aj dodávateľ služby vzdelávania a prípravy pre trh práce na základe uzatvorenej písomnej dohody s ústavom. 

(4) Dohoda uzatvorená medzi ústavom a dodávateľom služby vzdelávania a prípravy pre trh práce obsahuje 
a) identifikačné údaje účastníkov dohody, 
b) názov a adresu vzdelávacieho zariadenia, 
c) miesto realizácie vzdelávania a prípravy pre trh práce, 
d) názov vzdelávacej aktivity, dĺžku trvania vzdelávania a prípravy pre trh práce vrátane dátumu jeho začatia a skončenia, hodinový rozsah vzdelávacej aktivity, 
e) spôsob overenia vedomostí získaných absolvovaním vzdelávania a prípravy pre trh práce, 
f) počet odsúdených, pre ktorých ústav zabezpečuje vzdelávanie a prípravu pre trh práce alebo počet odsúdených, pre ktorých vzdelávanie a prípravu pre trh práce zabezpečuje právnická osoba alebo fyzická osoba podľa § 2 ods. 1 písm. m), 
g) ďalšie dohodnuté náležitosti. 

(5) Na výber dodávateľa služby vzdelávania a prípravy pre trh práce uchádzača o zamestnanie sa vzťahuje osobitný predpis.18aa)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu x) znie: 

„x) § 15 zákona č. 475/2005 Z. z.“. 

Odôvodnenie: 

Hoci ide o pripomienku nad rámec návrhu zákona, jej riešenie je však rovnako dôležité a dlhodobo prehliadané. Keďže sa nepodarilo vyriešiť túto otázku iným spôsobom, Zbor väzenskej a justičnej stráže má za to, že týmto navrhovaným znením zákona je možné k jej riešeniu pristúpiť. 

V súčasnosti sa odsúdený prepustený z výkonu trestu odňatia slobody (okamihom prepustenia a následného osobného podania písomnej žiadosti o zaradenie do evidencie uchádzačov o zamestnanie na úrade práce, sociálnych vecí a rodiny, v ktorého územnom obvode má trvalý pobyt (ďalej len „úrad“)) dostáva do sprostredkovateľskej siete úradu. Jedným z aktívnych opatrení, ktorými sa tento uchádzač pripravuje na trhu práce a umožňuje sa mu získať odborné vedomosti, zručnosti a schopnosti, ktoré nemá alebo ktoré stratil v priebehu výkonu trestu sú služby vzdelávania a prípravy pre trh práce poskytované uchádzačom o zamestnanie podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 5/2004 Z. z.). 

Efektívnosť vzdelávania a prípravy na trh práce je však u týchto uchádzačov o zamestnanie problematická, nakoľko prichádza až v okamihu, kedy bývalý odsúdený rieši množstvo iných resocializačných problémov. Spoločným menovateľom väčšiny z nich sú existenčné problémy - pokrytie základných potrieb. A práve nezamestnanosť, nedostatok finančných prostriedkov a zadlženosť bývalých odsúdených patrí medzi hlavné kriminogénne faktory, ktoré v období bezprostredne po prepustení spôsobujú nielen opakovanú trestnú činnosť, ale najmä škody, ktoré môžu vzniknúť obetiam ich protiprávnej činnosti. 

Na druhej strane vzdelávanie, ktoré v súčasnosti realizuje Zbor väzenskej a justičnej stráže počas výkonu trestu odňatia slobody, umožňuje odsúdenému, aby nielen získal základné vzdelanie, stredné odborné vzdelanie, úplné stredné vzdelanie, ale aj aby sa zúčastnil iných foriem celoživotného - rekvalifikačného vzdelávania, ktoré mu umožnia získať alebo zvyšovať si pracovnú kvalifikáciu. 
Nedostatkom súčasného systému vzdelávania odsúdených je však absencia zdrojov a začlenenia tohto rekvalifikačného vzdelávania do celkovej politiky štátu pri poskytovaní služieb zamestnanosti. Naopak, neoceniteľnou výhodou rekvalifikácie odsúdených vo výkone trestu je fakt, že vyučovanie prebieha v podmienkach, kedy sa odsúdený nachádza v mieste realizácie výučby 24 hodín denne, 7 dní v týždni - nevzniká potreba cestovania (iných oprávnených nákladov) a je zamerané na individuálne možnosti a potreby odsúdeného. 

Legislatívne úpravy v zákone č. 5/2004 Z. z., ktoré by do budúcnosti umožnili vzdelávanie a prípravu pre trh práce odsúdeného ešte počas obdobia výkonu trestu (napr. počas jeho umiestnenia vo výstupnom oddiele), by podľa nášho názoru priniesli systémové riešenie, ktoré zvyšuje šancu uplatnenia odsúdeného po prepustení z výkonu trestu odňatia slobody na trhu práce a tým môže nepriamo viesť k znižovaniu rizika recidívy spáchania trestného činu. Rovnako by však legislatívne zmeny mohli ušetriť celkové náklady na vzdelávanie a prípravu na trh práce u tých uchádzačov o zamestnanie, ktorí „rekvalifikačné“ vzdelávanie vyplývajúce z potrieb trhu absolvovali v priebehu výkonu trestu odňatia slobody. 

 	Z 	N 	Návrh nie je možné akceptovať priamo do legislatívneho rámca služieb zamestnanosti v Slovenskej republike najmä z dôvodu neexistujúcich voľných personálnych kapacít úradov PSVR na ich spoluprácu s ústavom pri zabezpečovaní vzdelávania a prípravy pre trh práce. 
Okrem toho, odsúdený vo výkone trestu odňatia slobody nie je účastníkom právneho vzťahu na účely zákona o SZ, z toho dôvodu nie je možné zohľadniť návrh na zavedenie nového ustanovenia na vzdelávanie a príprava pre trh práce odsúdeného. 

Rozpor odstránený na rozporovom konaní dňa 15.6.2015.