vznesené Pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	435  / 102 	

	Subjekt	Pripomienka	Typ		Vyhodnotenie	
1.		AZZZ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
2.		GP SR 	1. K čl. I, § 2 
V písmene e) odporúčame bližšie určiť pojem „osoba“ z dôvodu upresnenia obsahu verejných financií. 
 	O 	N	Pojem „osoba“ je zaužívané legislatívne vyjadrenie a vyjadruje obe možnosti, ak zákon hovorí o fyzickej osobe a právnickej osobe.	
3.		GP SR 	2. K čl. I, § 4 
V odseku 1 odporúčame slová „v rámci celého územia“ nahradiť slovami „pre celé územie“ (gramatická a legislatívnotechnická pripomienka). 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
4.		GP SR 

		3. K čl. I, § 11 
V odseku 2 požadujeme slová „odpisom z registra“ nahradiť slovami „výpisom z registra“. 

Podľa zákona č. 330/2007 Z. z. o registri trestov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 330/2007 Z. z.“) je výpis z registra trestov verejná listina, ktorou sa preukazuje, či fyzická osoba bola alebo nebola právoplatne odsúdená. Vo výpise z registra trestov sa uvádzajú nezahladené odsúdenia, vrátane údajov o priebehu výkonu uložených trestov, ochranných opatrení a obmedzení alebo povinností, ak sa podľa rozhodnutia súdu alebo na základe zákona nehľadí na páchateľa, ako keby nebol odsúdený. 

Podľa § 93 Trestného zákona, ak bolo odsúdenie zahladené, hľadí sa na páchateľa, ako keby nebol odsúdený. 

Odpis registra trestov je verejná listina, v ktorej sa uvádzajú údaje o každom právoplatnom odsúdení, ako aj o odsúdeniach, ktoré boli zahladené. 

Na rozdiel od výpisu z registra trestov, ktorý sa vydáva na žiadosť osobe, ktorej sa týka, ako aj na žiadosť súdu, prokuratúry alebo orgánu verejnej správy, iného orgánu, organizácie alebo inštitúcie, ak tak ustanovuje osobitný zákon, odpis registra trestov sa vydá len na žiadosť zákonom ustanovených oprávnených orgánov alebo oprávnenej osobe uvedených v zákone č. 330/2007 Z. z. a len na zákonom ustanovený účel. 

Podľa § 14 ods. 3 zákona č. 330/2007 Z. z. pre potreby preukázania bezúhonnosti sa odpis registra trestov vydáva taxatívne určeným subjektom na účely uvedené v jednotlivých pododsekoch. 

Vzhľadom na uvedené navrhovaná úprava preukazovania bezúhonnosti ako jednej z podmienok vymenovania vnútorného audítora a vládneho audítora by predstavovala nepriamu novelizáciu zákona č. 330/2007 Z. z., ktorá je neprípustná (čl. 10 ods. 1 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 

Táto pripomienka je zásadného charakteru.  	Z 	A	Zapracovaním do textu.	
5.		HK8 	 K § 2, písm. g) 
V § 2, písm. g) navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontrolu na mieste,“ vložiť nasledujúcu časť vety: „hlavný kontrolór a útvar hlavného kontrolóra, ak vykonáva kontrolu podľa osobitného predpisu,x1)“ 
Poznámka pod čiarou: 
x1) zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov, zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov 
a teda pozmenené ustanovenie bude znieť: 
g) oprávnenou osobou orgán verejnej správy, ak vykonáva administratívnu finančnú kontrolu, finančnú kontrolu na mieste, hlavný kontrolór a útvar hlavného kontrolóra, ak vykonáva kontrolu podľa osobitného predpisu,x1) správca kapitoly štátneho rozpočtu podľa osobitného predpisu,1) ak vykonáva vnútorný audit alebo Ministerstvo financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“), Úrad vládneho auditu, iná právnická osoba podľa § 19 ods. 5, ak vykonávajú vládny audit, 
Zdôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK“) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK“) (nakoľko aj doteraz boli hlavní kontrolóri napojení na pravidlá kontrolnej činnosti podľa zák. č. 502/2001 Z. z.). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy podľa definície tohto zákona a teda by mohlo dôjsť k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom, či má práva a povinnosti podľa tohto zákona ako oprávnená osoba. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 					       Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	   Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
6.		HK8 	 
K § 2, písm. h) 
V § 2, písm. h) navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontrola na mieste“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: ,,,kontrola podľa osobitného predpisu x1)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm. g), avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) žiaden všeobecne záväzný právny predpis od nich nevyžaduje, že sa majú podriadiť postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone kontroly HK, t.j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby povinnými osobami, by mohlo dochádzať k problémom vyžadovania súčinnosti pri kontrolách (predloženie dokladov a pod). 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 					       Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	  Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
7.		HK8 	 
K § 9 ods. 2 
V § 9 ods. 2 písm. b) navrhujeme upraviť znenie nasledovne: 
Na koniec písmena b) za slovné spojenie „akcionárske práva“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: ,,,alebo práva vyplývajúce z vlastníctva majetkových podielov“ 
Zdôvodnenie: 
Ide o technické doplnenie. Orgán verejnej správy môže okrem akcií akciovej spoločnosti vlastniť tiež majetkové podiely v iných právnických osobách. Z toho dôvodu je potrebné zahrnúť do zákona oprávnenie vykonávať finančnú kontrolu aj v týchto právnických osobách.
 
 	O 	A	Zapracované do textu.	
8.		HK8 	
K § 9 
V § 9 navrhujeme za odsek (3) vložiť nový odsek (4) s nasledovným znením: 
(4) Vedúci orgánu verejnej správy alebo ním písomne splnomocnení vedúci zamestnanci nemôžu poveriť vykonaním finančnej kontroly na mieste zamestnanca vykonávajúceho kontrolu podľa osobitného predpisux1). 
Súčasný odsek (4) navrhujeme prečíslovať ako odsek (5). 
Zdôvodnenie: 
V prípade samosprávy je nutné akceptovať postavenie vedúceho orgánu verejnej správy, ktorým je predseda samosprávneho kraja, primátor, starosta a postavenie HK, ktorý má osobitné postavenie z titulu nezávislosti svojej činnosti (volený zastupiteľstvom), ale je súčasne aj zamestnancom samosprávneho kraja, mesta, obce, rovnako ako aj kontrolóri na ÚHK. Podobne ako v zmysle navrhovaného zákona je vládny audit (§ 19 ods. 1) a vnútorný audit (§16 ods. 1) oddelený a nezávislý od výkonu finančnej kontroly, je potrebné akceptovať aj uvedený princíp pri výkone kontroly HK, t. j. výkon tejto kontroly podľa osobitného predpisu oddeliť od výkonu finančnej kontroly. 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Nezávislé postavenie HK je upravené v osobitných predpisoch, kde je uvedené, že HK kontrolnú činnosť vykonáva nezávisle a nestranne a neprihliada na príkazy ktoré sú v rozpore so základnými pravidlami kontrolnej činnosti. Ak by vedúci orgánu verejnej správy poveril HK vykonaním finančnej kontroly na mieste, závažným spôsobom by porušil ustanovenia osobitného predpisu upravujúce nezávislosť HK.
Výkon finančnej kontroly na mieste je oddelený od kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisu, nakoľko kontrolu na mieste má oprávnenie vykonávať orgán verejnej správy ako nástroj jeho finančného riadenia, aby mohol efektívne predchádzať vzniku nedostatkov ešte predtým ako príde na kontrolu nezávislý inštitút hlavného kontrolóra, aj z uvedeného dôvodu nie je potrebné do finančnej kontroly na mieste, špecificky vstupovať a upravovať nezávislé postavenie hlavného kontrolóra, ktoré je upravené v osobitných zákonoch.	
9.		HK8 	 
K § 20, ods. 2 
V § 20, ods. 2 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „, kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisu x1)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK“) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK“). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy podľa definície tohto zákona a teda by mohlo dôjsť k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom, či má práva a povinnosti podľa tohto zákona ako oprávnená osoba. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	  Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
10.		HK8 	 
K § 20, ods. 3 
V § 20, ods. 3 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „, kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisu x1)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK“) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK“). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy podľa definície tohto zákona a teda by mohlo dôjsť k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom, či má práva a povinnosti podľa tohto zákona ako oprávnená osoba. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 					       Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	   Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
11.		HK8 	 
K § 20, ods. 4 
V § 20, ods. 4 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „, kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisu x1)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK“) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK“). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy podľa definície tohto zákona a teda by mohlo dôjsť k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom, či má práva a povinnosti podľa tohto zákona ako oprávnená osoba. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 					       Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	  Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
12.		HK8 	 
K § 20, ods. 5 
V § 20, ods. 5 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „, kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisu x1)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK“) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK“). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy podľa definície tohto zákona a teda by mohlo dôjsť k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom, či má práva a povinnosti podľa tohto zákona ako oprávnená osoba. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 					       Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	  Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
13.		HK8 	
K § 20, ods. 7 
V § 20, ods. 7 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie nachádzajúce sa v prvej vete odseku „vykonávaného verejnou správou“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „ a kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisu x1)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK“) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK“). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy podľa definície tohto zákona a teda by mohlo dôjsť k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom, či má práva a povinnosti podľa tohto zákona ako oprávnená osoba. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 					       Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	  Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
14.		HK8 	 
K § 21, ods. 1 
V § 21, ods. 1 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontrola na mieste“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „, kontrola podľa osobitného predpisu x1)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm. g), avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) žiaden všeobecne záväzný právny predpis od nich nevyžaduje, že sa majú podriadiť postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone kontroly HK, t. j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby povinnými osobami, by mohlo dochádzať k problémom vyžadovania súčinnosti pri kontrolách (predloženie dokladov a pod). 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 					       Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	  Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
15.		HK8 	 
K § 21, ods. 2 
V § 21, ods. 2 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „, kontroly podľa osobitného predpisu x1)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm. g), avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) žiaden všeobecne záväzný právny predpis od nich nevyžaduje, že sa majú podriadiť postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone kontroly HK, t. j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby povinnými osobami, by mohlo dochádzať k problémom vyžadovania súčinnosti pri kontrolách (predloženie dokladov a pod). 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 					       Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	  Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
16.		HK8 	 
K § 21, ods. 3 
V § 21, ods. 3 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontrola na mieste“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „, kontrola podľa osobitného predpisu x1)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm. g), avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) žiaden všeobecne záväzný právny predpis od nich nevyžaduje, že sa majú podriadiť postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone kontroly HK, t. j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby povinnými osobami, by mohlo dochádzať k problémom vyžadovania súčinnosti pri kontrolách (predloženie dokladov a pod). 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 					       Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	  Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
17.		HK8 	 
K § 21, ods. 4 
V § 21, ods. 4 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „, kontroly podľa osobitného predpisu x1)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm. g), avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) žiaden všeobecne záväzný právny predpis od nich nevyžaduje, že sa majú podriadiť postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone kontroly HK, t. j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby povinnými osobami, by mohlo dochádzať k problémom vyžadovania súčinnosti pri kontrolách (predloženie dokladov a pod). 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 					       Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	   Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
18.		HK8 	 
K § 21, ods. 5 
V § 21, ods. 5 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie nachádzajúce sa v prvej vete odseku „vykonávaného verejnou správou“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „ a kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisu x1)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm. g), avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) žiaden všeobecne záväzný právny predpis od nich nevyžaduje, že sa majú podriadiť postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone kontroly HK, t. j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby povinnými osobami, by mohlo dochádzať k problémom vyžadovania súčinnosti pri kontrolách (predloženie dokladov a pod). 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy. Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 					       Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy čo je v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že hlavný kontrolór nie je orgán verejnej správy. Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty, ktoré podliehajú kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné hlavného kontrolóra ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.	   Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a hlavný kontrolór VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o samosprávnych krajoch“) a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnej kontrole“). Podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitého predpisu nie je pri správnej aplikácií ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.  	
19.		HK8 	 
K § 22 
V § 22, ods. 1 v prvej vete navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „, kontroly podľa osobitného predpisu x1)“ zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 
Zdôvodnenie: 
Ide o technickú pripomienku. Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK“) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, je vhodné pre jednoznačný výklad ponechať jednotné názvy pojmov výstupov z kontrolnej činnosti aj pre HK samosprávnych krajov, miest a obcí. 
 	O 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Z dôvodu, že osobitný predpis priamo určuje postup podľa ktorého sa kontrolná činnosť HK vykonáva s odvolaním sa na pravidlá upravené zákonom 502/2001 platí, že rovnakým spôsobom, sa uplatnia  pravidlá aj z nového zákona. Nakoľko § 22 patrí do základných pravidiel finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou nie je potrebné špeciálne dopĺňať odkaz na kontrolu upravenú osobitným predpisom, ktorými v tomto prípade sú zákon o obecnom zriadení alebo zákon o samosprávnych krajoch.	
20.		HK8 	 
K § 28 
V § 28 navrhujeme vložiť nový odsek (7) s nasledovným znením: 
(7)“Pri kontrolách vykonávaných podľa osobitného predpisu,x1) pokutu podľa odseku 1 je na návrh oprávnenej osoby oprávnený uložiť príslušný orgán verejnej správy.“ 
Zdôvodnenie: 
Za neplnenie povinností v zmysle tohto zákona povinnými osobami, ale aj tretími osobami sa umožňuje uložiť pokuta orgánom verejnej správy, ktorým HK a ÚHK nie je. Vynútiteľnosť plnenia povinností, napr. aj poskytnutie súčinnosti pri výkone kontroly sankčnými možnosťami (poriadkovou pokutou) je v prípade kontrolnej činnosti nutné vzhľadom na charakter tejto činnosti. Uvedená možnosť (uložiť poriadkovú pokutu) je upravená aj v prípade kontrol vykonávaných NKÚ (v zákone o NKÚ SR). 
V navrhovanej pripomienke je akceptované postavenie HK a vedúceho orgánu verejnej správy tým, že HK ako oprávnená osoba v zmysle tohto zákona môže navrhnúť uložiť poriadkovú pokutu príslušnému orgánu verejnej správy, ktorým je v zmysle osobitných predpisov predseda samosprávneho kraja, primátor a starosta, keďže pokuty sa ukladajú v správnom konaní. Týmto sa zabezpečí vynútiteľnosť plnenia povinností zo strany povinných osôb, najmä v prípade organizácií, ktoré nie sú v zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy a v prípade plnenia povinností (napr. poskytnúť súčinnosť) tretími osobami pri kontrolách vykonávaných HK. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Neplnenie povinností v zmysle tohto zákona povinnými osobami , ale aj tretími osobami sa umožňuje uložiť pokuta orgánom verejnej správy, ktorým HK a ÚHK nie je. Vynútiteľnosť plnenia povinností, napr. aj poskytnutie súčinnosti pri výkone kontroly sankčnými možnosťami (poriadkovou pokutou) je v prípade kontrolnej činností nutné vzhľadom na jej charakter. Uvedená možnosť (uložiť poriadkovú pokutu) je upravená aj v prípade kontrol vykonávaných NKÚ (v zákone o NKÚ SR). V navrhovanej pripomienke je akceptované postavenie HK a vedúceho orgánu verejnej správy tým, že HK ako osoba oprávnená v zmysle tohto zákona môže navrhnúť uloženie poriadkovej pokuty príslušnému orgánu verejnej správy, ktorým je v zmysle osobitných predpisov predseda samosprávneho kraja, primátor a starosta, keďže pokuty sa ukladajú 
v správnom konaní. Týmto sa zabezpečí vynútiteľnosť plnenia povinností zo strany povinných osôb, najmä pokiaľ ide o organizácie, ktoré nie sú v zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy a v prípade plnenia povinností ( napr. poskytnúť súčinnosť) tretími osobami pri kontrolách vykonávaných HK. 	
21.		HK8 	 
Navrhujeme za Čl. III vložiť nový Čl. IV v nasledujúcom znení: 
„Zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) sa dopĺňa takto: 
1. Poznámka pod čiarou k odkazu 18b) znie: 
„18b) § 20 až 27 zákona č. ..../2015 o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 
Zdôvodnenie: 
Tento návrh je technického charakteru. V súčasnosti v poznámkach je odvolávané na § 13 až 25 zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite. Prijatím tohto nového zákona sa mení číslo zákona, aj čísla paragrafov, v ktorých sú upravené základné pravidlá kontroly a auditu. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Na základe legislatívnych pravidiel vlády SR nie je možné osobitne novelizovať len poznámku pod čiarou. Zároveň MF SR môže zaradiť navrhované body novely, len po súhlase gestora zákona o obecnom zriadení a zákona o samosprávnych krajoch, ktorým je MV SR.
Na stretnutí bolo dohodnuté, že MF SR kontaktuje MV SR s možnosťou upraviť uvedenú problematiku v zákone o obecnom zriadení a v zákone o samosprávnych krajoch.	
22.		HK8 	 
Navrhujeme za novonavrhnutým Čl. IV vložiť nový Čl. V v nasledujúcom znení: 
„Zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení sa dopĺňa takto: 
1. Poznámka pod čiarou k odkazu 16a) znie: 
„16a) § 20 až 27 zákona č. ..../2015 o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 
Zdôvodnenie: 
Tento návrh je technického charakteru. Ide o aktualizáciu poznámky pod čiarou vo vzťahu k prijímanému zákonu tak, ako to bolo zdôvodnené v pripomienke rovnakého charakteru pri zákone č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch). 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Na základe legislatívnych pravidiel vlády SR nie je možné osobitne novelizovať len poznámku pod čiarou. Zároveň MF SR môže zaradiť navrhované body novely, len po súhlase gestora zákona o obecnom zriadení a zákona o samosprávnych krajoch, ktorým je MV SR.
Na stretnutí bolo dohodnuté, že MF SR kontaktuje MV SR s možnosťou upraviť uvedenú problematiku v zákone o obecnom zriadení a v zákone o samosprávnych krajoch.	
23.		HK8 	 
Pôvodný Čl. IV. označiť ako Čl. VI. 
Zdôvodnenie: 
Technické prečíslovanie 
 	O 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Na základe legislatívnych pravidiel vlády SR nie je možné osobitne novelizovať poznámku pod čiarou. Zároveň MF SR môže zaradiť navrhované body novely, len po súhlase MV SR gestora zákona o obecnom zriadení a zákona o samosprávnych krajoch.
Podľa názoru MV SR navrhované úpravy nie sú nevyhnutné pre aplikáciu nového zákona. MV SR je pripravené zohľadniť tieto skutočnosti vo veľkej novele pripravovanej v súčinnosti so ZMOS-om.	
24.		KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
KOZ SR k predloženému návrhu nemá pripomienky. 	O 			
25.		KSK 	§ 20 ods. 2 
V § 20 ods. 2 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste˝ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisux1)˝zvyšnú časť navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK˝) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK˝). Podľa definície tohto zákona HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy a teda by mohlo dôjsť k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom, či má práva a povinnosti podľa tohto zákona ako oprávnená osoba. 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti aj subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
26.		KSK 	§ 20 ods.3 
V § 20 ods.3 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste˝ vložiť slovné spojenie „kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisux1)˝,zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK˝) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK˝). HK v zmysle osobitných predpisov tohto zákona nie je orgánom verejnej správy, teda v praxi by mohlo dochádzať k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom, či disponuje právami a povinnosťami v zmysle tohto zákona ako osoba oprávnená. 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
27.		KSK 	§ 20 ods.7 
V § 20 ods.7 navrhujeme znenie ustanovenia upraviť nasledovne: 
Za slovné spojenie nachádzajúce sa v prvej vete odseku „vykonávaného verejnou správou˝ vložiť slovné spojenie: „a kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisux1)˝, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK˝) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených týmto zákonom, je pre jednoznačný výkad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať HK ako oprávnenú osobu, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK˝). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy v zmysle definície tohto zákona, teda môže dôjsť k rozdielným výkladom a pochybnostiam, či ako oprávnená osoba má práva a povinnosti podľa tohto zákona. 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
28.		KSK 	§ 21 ods.1 
V § 21 ods.1 navrhujeme znenie ustanovenia upraviť nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontrola na mieste˝ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „kontrola podľa osobitného predpisux1)˝, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm.g), avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) žiaden všeobecne záväzný právny predpis od nich nevyžaduje, že sa majú podriadiť postupom podľa základných pravidiel ustanovených týmto zákonom pri výkone kontroly HK, t.j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby, osobami povinnými, by mohlo dochádzať k problémom vyžadovania súčinnosti pri kontrolách (ako je napr.predloženie dokladov a pod). 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
29.		KSK 	§ 21 ods.2 
V § 21 ods.2 navrhujeme znenie ustanovenia upraviť nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste˝ vložiť slovné spojenie:„ kontroly podľa osobitného predpisux1)˝, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm.g), avšak výrazne podstatnejšieho významu. Ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy), žiaden všeobecne záväzný právny predpis od nich nevyžaduje, že sú povinné podriadiť sa postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone kontroly HK, t.j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK ( kontroly podľa osobitného predpisu ) sú uvedené osoby, osobami povinnými, by mohlo v praxi dochádzať k problémom pri súčinnosti v súvislosti s kontrolou (ako je napr.predloženie dokladov a pod.)  	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
30.		KSK 	§ 21 ods.3 
V § 21 ods.3 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontrola na mieste˝ vložiť slovné spojenie: „kontrola podľa osobitného predpisux1)˝ zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm.g), avšak výrazne podstatnejšieho významu. Ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) žiaden všeobecne záväzny právny predpis od nich nevyžaduje skutočnosť, že sa majú podriadiť postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone konroly HK, t.j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby, osobami povinnými, by mohlo dochádzať k problémom vyžadovania súčinnosti pri kontrolách (ako je napr. predloženie dokladov a pod.) 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
31.		KSK 	§ 21 ods.4 
V § 21 ods.4 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste˝ vložiť slovné spojenie: „kontroly podľa osobitného predpisux1)˝, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm.g), avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) neexistuje všeobecne závazný právny predpis, ktorý by im ustanovoval povinnosť podriadiť sa postupom podľa základných pravidiel ustanovených týmto zákonom pri výkone kontroly HK t.j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK ( kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby povinnými osobami, by mohlo v praxi dochádzať k problémom pri vyžadovaní súčinnosti v súvislosti s kontrolou (ako je napr.predloženie dokladov a pod). 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
32.		KSK 	§ 21 ods.5 
V § 21 ods. 5 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie nachádzajúce sa v prvej vete odseku „vykonávaného verejnou správou˝ vložiť slovné spojenie: „a kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisux1)˝ zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm. g), avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa zákadných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) absentuje všeobecne závazný právny predpis, ktorý by od nich vyžadoval podriadiť sa postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone kontroly HK, t.j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby, osobami povinnými, by mohlo dochádzať pri vyžadovaní súčinnosti pri kontrolách k značným problémom (ako je napr. predloženie dokladov a pod.) 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
33.		KSK 	§ 22 ods.1 
V § 22 ods.1 v prvej vete navrhujeme znenie ustanovenia upraviť nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste˝ vložiť slovné spojenie: „kontroly podľa osobitného predpisux1)˝ zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Ide viac-menej o technickú pripomienku. Ak má hlavný kontrolór (ďalej len„ HK˝) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad vhodné ponechať jednotné názvy pojmov výstupov z kontrolnej činnosti aj pre HK samosprávnych krajov, miest a obcí. 
 	O 	N	Vysvetlenie:
Z dôvodu, že osobitný predpis priamo určuje postup podľa ktorého sa kontrolná činnosť HK vykonáva s odvolaním sa na pravidlá upravené zákonom 502/2001 platí, že rovnakým spôsobom, sa uplatnia  pravidlá aj z nového zákona. Nakoľko § 22 patrí do základných pravidiel finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou nie je potrebné špeciálne dopĺňať odkaz na kontrolu upravenú osobitným predpisom, ktorými v tomto prípade sú zákon o obecnom zriadení alebo zákon o samosprávnych krajoch.	
34.		KSK 	§ 20 ods. 4 
V § 20 ods.4 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie: „kontroly na mieste˝ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „ kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisux1)˝, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK˝) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK˝). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy podľa definície tohto zákona a teda mohlo by dôjsť k rozdielným výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou teda či má práva a povinnosti podľa tohto zákona ako oprávnená osoba. 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
35.		KSK 	§ 20 ods.5 
V § 20 ods.5 navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontroly na mieste˝ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisux1)˝, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK˝) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK˝). V zmysle osobitných predpisov HK nie je orgánom verejnej správy, podľa definície tohto zákona, by tak mohlo v praxi dôjsť k rozdielným výkladom, či ho možno považovať za oprávnenú osobu s právami a povinnosťami, alebo nie. 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
36.		KSK 	§ 28 
V § 28 navrhujeme vložiť nový odsek (7) s nasledovným znením: 
(7)˝Pri kontrolách vykonávaných podla osobitného predpisu,x1) pokutu podľa odseku 1 je na návrh oprávnenej osoby oprávnený uložiť príslušný orgán verejnej správy.˝ 

Odôvodnenie: 
Za neplnenie povinností v zmysle tohto zákona povinnými osobami , ale aj tretími osobami sa umožňuje uložiť pokuta orgánom verejnej správy, ktorým HK a ÚHK nie je. Vynútiteľnosť plnenia povinností, napr. aj poskytnutie súčinnosti pri výkone kontroly sankčnými možnosťami (poriadkovou pokutou) je v prípade kontrolnej činností nutné vzhľadom na jej charakter. Uvedená možnosť (uložiť poriadkovú pokutu) je upravená aj v prípade kontrol vykonávaných NKÚ ( v zákone o NKÚ SR). 
V navrhovanej pripomienke je akceptované postavenie HK a vedúceho orgánu verejnej správy tým, že HK ako osoba oprávnená v zmysle tohto zákona môže navrhnúť uloženie poriadkovej pokuty príslušnému orgánu verejnej správy, ktorým je v zmysle osobitných predpisov predseda samosprávneho kraja, primátor a starosta, keďže pokuty sa ukladajú v správnom konaní. Týmto sa zabezpečí vynútiteľnosť plnenia povinností zo strany povinných osôb, najmä pokiaľ ide o orgánizácie, ktoré nie sú v zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy a v prípade plnenia povinností ( napr. poskytnúť súčinnosť) tretími osobami pri kontrolách vykonávaných HK. 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Osobitné predpisy o obecnom zriadení alebo zákon o samosprávnych krajoch určujú, že pri výkone kontrolnej činnosti sa postupuje podľa pravidiel ustanovených osobitným zákonom. Pokiaľ je žiaduce, aby sa pri kontrolnej činnosti HK využíval inštitút pokút, je nutné uvedenú kompetenciu zapracovať priamo do  osobitného predpisu ktorým je zákon  o obecnom zriadení alebo zákon o samosprávnych krajoch.
	
37.		KSK 	Čl.III 
Navrhujeme za Čl.III vložiť nový Čl.IV v nasledujúcom znení: 
„Zákon č.302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) sa dopĺňa takto: 
1. Poznámka pod čiarou k odkazu 18b) znie: 
˝18b) § 20 až 27 zákona č. ..../2015 o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov˝. 

Odôvodnenie: 
Tento návrh je technického charakteru. V súčasnosti v poznámkach je odvolávanie sa na § 13 až 25 zákona č.502/2001 Z.z. o finančnej kontrole a vnútornom audite. Prijatím tohto nového zákona sa mení číslo zákona, aj čísla paragrafov v ktorých sú upravené zákadné pravidlá kontroly a auditu. 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Na základe legislatívnych pravidiel vlády SR nie je možné osobitne novelizovať poznámku pod čiarou. Zároveň MF SR môže zaradiť navrhované body novely, len po súhlase MV SR gestora zákona o obecnom zriadení a zákona o samosprávnych krajoch.
Na stretnutí bolo dohodnuté, že MF SR kontaktuje MV SR s možnosťou upraviť uvedenú problematiku v zákone o obecnom zriadení a v zákone o samosprávnych krajoch.
Podľa názoru MV SR navrhované úpravy nie sú nevyhnutné pre aplikáciu nového zákona. MV SR je pripravené zohľadniť tieto skutočnosti vo veľkej novele pripravovanej v súčinnosti so ZMOS om. 	
38.		KSK 	novonavrhnutému Čl.IV 
Navrhujeme za novonavrhnutým Čl.IV vložiť nový Čl.V v nasledujúcom znení: 
„Zákon č.369/1990 Zb. o obecnom zriadení sa dopĺňa takto: 
1. Poznámka pod čiarou k odkazu 16a) znie: 
„16a) § 20 až 27 zákona č. ..../2015 o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov˝. 

Odôvodnenie: 
Tento návrh je technického charakteru. Ide o aktualizáciu poznámky pod čiarou vo vzťahu k prijímanému zákonu tak, ako to bolo zdôvodnené v pripomienke rovnakého charakteru pri zákone č.302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch). 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Na základe legislatívnych pravidiel vlády SR nie je možné osobitne novelizovať poznámku pod čiarou. Zároveň MF SR môže zaradiť navrhované body novely, len po súhlase MV SR gestora zákona o obecnom zriadení a zákona o samosprávnych krajoch.
Na stretnutí bolo dohodnuté, že MF SR kontaktuje MV SR s možnosťou upraviť uvedenú problematiku v zákone o obecnom zriadení a v zákone o samosprávnych krajoch.
Podľa názoru MV SR navrhované úpravy nie sú nevyhnutné pre aplikáciu nového zákona. MV SR je pripravené zohľadniť tieto skutočnosti vo veľkej novele pripravovanej v súčinnosti so ZMOS om. 	
39.		KSK 	pôvodnému Čl.IV 
Navrhujeme pôvodný Čl.IV označiť ako Čl.VI. 

Odôvodnenie: 
Technické prečíslovanie 	O 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Na základe legislatívnych pravidiel vlády SR nie je možné osobitne novelizovať poznámku pod čiarou. Zároveň MF SR môže zaradiť navrhované body novely, len po súhlase MV SR gestora zákona o obecnom zriadení a zákona o samosprávnych krajoch.
Na stretnutí bolo dohodnuté, že MF SR kontaktuje MV SR s možnosťou upraviť uvedenú problematiku v zákone o obecnom zriadení a v zákone o samosprávnych krajoch.
Podľa názoru MV SR navrhované úpravy nie sú nevyhnutné pre aplikáciu nového zákona. MV SR je pripravené zohľadniť tieto skutočnosti vo veľkej novele pripravovanej v súčinnosti so ZMOS om. 	
40.		KSK 	§ 2 písm.g) 
V § 2 písm. g) navrhujeme upraviť znenie ustanovenia nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontrolu na mieste,˝ vložiť nasledujúcu časť vety: „hlavný kontrolór a útvar hlavného kontrolóra, ak vykonáva kontrolu podľa osobitného predpisu,x1)˝ 

Poznámka pod čiarou: 
x1) zákon č. 302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov, zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, pozmenené ustanovenie teda bude znieť: 
g) oprávnenou osobou orgán verejnej správy, ak vykonáva administratívnu finančnú kontrolu, finančnú kontrolu na mieste, hlavný kontrolór a útvar hlavného kontrolóra, ak vykonáva kontrolu podľa osobitného predpisu, x1) správca kapitoly štátneho rozpočtu podľa osobitného predpisu,1) ak vykonáva vnútorný audit alebo Ministerstvo financií Slovenskej republiky (dalej len „ministerstvo financií˝), Úrad vládneho auditu, iná právnická osoba podľa § 19 ods.5, ak vykonávajú vládny audit, 

Odôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalje len „HK˝) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základnych pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK˝) (nakoľko aj doteraz boli hlavní kontrolóri napojení na pravidlá kontrolnej činnosti podľa zák.č. 502/2001 Z.z). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy podľa definície tohto zákona a teda v praxi môže dochádzať k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom pochybnosti o tom, či má práva a povinnosti ako oprávnená osoba v zmysle tohto zákona. 

 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
41.		KSK 	§ 2 písm. h) 
V § 2, písm. h) navrhujeme znenie ustanovenia upraviť nasledovne: 
Za slovné spojenie „kontrola na mieste˝ vložiť slovné spojenie: „kontrola podľa osobitného predpisu x1)˝, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Odôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm. g), avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má pstupovať podľa základných pravidiel stanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) žiaden všeobecne záväzný predpis od nich nevyžaduje, že sa majú podriadiť postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone kontroly HK, t.j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby povinnými osobami, by mohlo v praxi dochádzať k problémom vyžadovania súčinnsti pri kontrolách (ako je napr. predloženie dokladov a pod.) 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
42.		KSK 	§ 9 ods.2 písm.b) 
V § 9 ods.2 písm. b) navrhujeme upraviť znenie nasledovne: 
Na koniec písmena b) za slovné spojenie „akcionárske práva˝ vložiť slovné spojenie: „alebo práva vyplývajúce z vlastníctva majetkových podielov˝ 

Odôvodnenie: 
Ide viac-menej o technické doplnenie. Orgán verejnej správy môže okrem akcií akcivej spoločnosti vlastniť tiež majetkové podiely v iných právnických osobách, čo je v konečnom dôsledku dôvodom, prečo je potrebné zahrnúť do zákona oprávnenie vykonávať finančnú kontrolu aj v týchto právnických osobách. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
43.		KSK 	§ 9 ods.3 
V § 9 ods. 3 navrhujeme nasledovnú zmenu : V § 9 navrhujeme za odsek (3) vložiť nový odsek (4 ) s nasledovným znením: 
(4) Vedúci orgánu verejnej správy alebo ním písomne splnomocnení vedúci zamestnanci nemožu vykonaním finančnej kontroly na mieste poveriť zamestnanca vykonávajúceho kontrolu podľa osobitného predpisux1). 
Súčasný odsek (4) navrhujeme prečíslovať ako odsek (5). 

Odôvodnenie: 
V prípade samosprávy je nutné akceptovať postavenie vedúceho orgánu verejnej správy, ktorým je predseda samosprávneho kraja, primátor, starosta a postavenie HK, ktorý má z titulu nezávislosti svojej činnosti osobitné postavenie (volený zastupiteľstvom), ale súčasne je aj zamestnancom samosprávneho kraja, mesta, obce, rovnako ako aj kontrolóri na ÚHK. Podobne ako v zmysle navrhovaného zákona je vládny audit ( §19 ods. 1) a vnútorný audit (§ 16 ods. 1) oddelený a nezávislý od výkonu finančnej kontroly, je potrebné akceptovať aj uvedený princíp pri výkone kontroly HK, t.j. výkon tejto kontroly podľa osobitného predpisu oddeliť od výkonu finančnej kotroly. 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Vysvetlenie:
Nezávislé postavenie HK je upravené v osobitných predpisoch, kde je uvedené, že HK kontrolnú činnosť vykonáva nezávisle a nestranne a neprihliada na príkazy ktoré sú v rozpore so základnými pravidlami kontrolnej činnosti. Ak by vedúci orgánu verejnej správy poveril HK vykonaním finančnej kontroly na mieste, závažným spôsobom by porušil ustanovenia osobitného predpisu upravujúce nezávislosť HK.
Výkon finančnej kontroly na mieste je oddelený od kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisu, nakoľko kontrolu na mieste má oprávnenie vykonávať orgán verejnej správy ako nástroj jeho finančného riadenia, aby mohol efektívne predchádzať vzniku nedostatkov ešte predtým ako príde na kontrolu nezávislý inštitút hlavného kontrolóra, aj z uvedeného dôvodu nie je potrebné do finančnej kontroly na mieste, špecificky vstupovať a upravovať nezávislé postavenie hlavného kontrolóra, ktoré je upravené v osobitných zákonoch.
	
44.		MDVaRR SR 	K Čl. I § 30 ods. 4: 
V Čl. I § 30 ods. 4 žiadam za slová „vládnych audítorov“ vložiť slová „a vnútorných audítorov“. 
Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 30 ods. 4 návrhu zákona sa kvalifikačná skúška, odborné vzdelávanie a osobitné kvalifikačné predpoklady vládnych audítorov vymenovaných pred účinnosťou tohto zákona považujú za splnenie podmienok podľa tohto zákona. Podľa § 30 ods. 4 návrhu zákona sa kvalifikačná skúška, odborné vzdelávanie a osobitné kvalifikačné predpoklady vnútorných audítorov neuznávajú. Rovnako, ako je potrebné zachovať kontinuitu činnosti vládneho auditu, je potrebné zachovať aj kontinuitu činnosti vnútorného auditu. Z návrhu zákona a ani z dôvodovej správy nie je zrejmé, prečo sa uznáva kvalifikačná skúška len vládnych audítorov, keďže nielen vládni audítori, ale rovnako aj vnútorní audítori vykonávali skúšky, ktoré organizovalo Ministerstvo financií Slovenskej republiky. Vnútorní audítori sa taktiež pravidelne vzdelávajú na rôznych odborných školeniach, ktoré sú organizované Ministerstvom financií Slovenskej republiky, prípadne inými vzdelávacími inštitúciami. Zároveň sa vnútorní audítori prakticky podieľali na vykonávaní vládnych auditov finančných prostriedkov EÚ v období rokov 2007 – 2013. 
Pokiaľ je v § 30 ods. 4 uznaná kvalifikačná skúška, odborné vzdelávanie a osobitné kvalifikačné predpoklady vládnych audítorov vymenovaných pred účinnosťou tohto zákona a požiadavky, ako sú kvalifikačná skúška, odborné vzdelávanie a osobitné kvalifikačné predpoklady sa považujú za splnenie podmienok podľa tohto zákona, tak aj v prípade vnútorných audítorov navrhujem postupovať rovnako. 
Tým sa odstráni diskriminačná podmienka vymenovania vnútorných audítorov uvedená v § 30 ods. 4 návrhu zákona. Nie je potrebné, aby vnútorní audítori opakovane dokazovali svoju bezúhonnosť, odbornú spôsobilosť, ktorú už preukázali zložením odbornej skúšky pred skúšobnou komisiou, resp. odbornú prax. 
Podmienky vymenovania vnútorného audítora a vládneho audítora uvedené v § 11 preto odporúčam ponechať v zákone len pre novoprijatých zamestnancov na tieto štátnozamestnanecké miesta. 
Niektorí z vnútorných audítorov majú kvalifikačné skúšky aj na vládnych audítorov. Po prijatí navrhovaného zákona vnútorný audítor orgánu verejnej správy nebude kvalifikáciu vládneho audítora využívať aj napriek tomu, že ju má, ale kvalifikácia vnútorného audítora, ktorú bude využívať, mu nebude uznaná a musí byť znovu vymenovaný, prípadne robiť skúšky. 
 	Z 	ČA	Zapracované do textu § 29 ods. 6 nasledovne:
„Za vnútorného audítora alebo vládneho audítora je možné vymenovať aj zamestnanca, ktorý úspešne vykonal kvalifikačnú skúšku podľa doterajšieho predpisu a spĺňa podmienku podľa § 11 ods. 1. Za splnenie podmienky podľa § 11 ods. 1 písm. e) sa považujú aj  dva roky praxe v oblasti následnej finančnej kontroly podľa doterajšieho predpisu.“
	
45.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 1 
V Čl. I odporúčam na konci poznámky pod čiarou k odkazu 1 pripojiť slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A	Zapracované do textu	
46.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 5 
V Čl. I odporúčam poznámku pod čiarou k odkazu 5 formulovať takto: 
„5) Napríklad čl. 25 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013), čl. 127 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl, migráciu a integráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia (Ú. v. EÚ L 150, 20.5.2014), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 223/2014 z 11. marca 2014 o Fonde európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (Ú. v. EÚ L 72, 12.3.2014).“. 
 	O 	A	Zapracované do textu	
47.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 7 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 7 vložiť pred slová „zákon č. 374/2014 Z. z.“ čiarku. 	O 	A	Zapracované do textu	
48.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 9 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 9 pred slovami „zákon č. 523/2004 Z. z.“ vypustiť čiarku z dôvodu nadbytočnosti. 	O 	A	Zapracované do textu	
49.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 10 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 10 slová „Zmluva o Európskej únii a Zmluva o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26. 10. 2012),“ uviesť za slovami „Dohoda medzi Nórskym kráľovstvom a Európskou úniou o nórskom finančnom mechanizme na obdobie rokov 2009 – 2014 (Ú. v. EÚ L 291, 9. 11. 2010)“. Zároveň odporúčame za slovami „nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012“ vypustiť slová „z 25“ a za slovami „nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013“ vypustiť slová „zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20. 12. 2013)“. 	O 	A	Zapracované do textu	
50.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 13 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 13 za slová „zákon č. 543/2007 Z. z.“ vložiť slová „o pôsobnosti orgánov štátnej správy pri poskytovaní podpory v pôdohospodárstve a rozvoji vidieka“ a za slová „zákon č. 528/2008 Z. z.“ vložiť slová „o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskej únie“. Ďalej odporúčame za slovami „zákon č. 383/2013 Z. z. o príspevku pri narodení dieťaťa a príspevku na viac súčasne narodených detí a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ nahradiť slová „v znení neskorších predpisov“ slovami „v znení zákona č. 185/2014 Z. z.“ a za slovami „zákona č. 292/2014 Z. z.“ vypustiť slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A	Zapracované do textu	
51.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 6 ods. 3 písm. h) 
V Čl. I odporúčam v § 6 ods. 3 písm. h) čiarku za slovom „podvodom“ nahradiť spojkou „a“. 	O 	A	Zapracované do textu.	
52.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 7 ods. 1 
V Čl. I odporúčam v § 7 ods. 1 slová „orgán verejnej správy je“ nahradiť slovami „je orgán verejnej správy“. 	O 	A	Zapracované do textu.	
53.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 15 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 15 za slovami „profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ nahradiť slová „v znení zákona č. 253/2007 Z. z.“ slovami „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A	Zapracované do textu	
54.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 7 ods. 4 
V Čl. I odporúčam v § 7 ods. 4 za slovami „justičnej stráže“ vypustiť čiarku a slová „Železničná polícia“ z dôvodu zrušenia zákona č. 57/1998 Z. z. o Železničnej polícii v znení neskorších predpisov zákonom č. 547/2010 Z. z. o začlenení Železničnej polície do Policajného zboru a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	O 	A	Zapracované do textu.	
55.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 8 ods. 1 
V Čl. I odporúčam v § 8 ods. 1 vložiť medzi slová „súladu“ a „finančnej“ slovo „vybranej“ z dôvodu precizovania, resp. vymedzenia jednoznačnosti povinnosti vykonávať administratívnu finančnú kontrolu nie všetkých, ale len vybraných finančných operácií v rámci poskytovania verejných financií iným osobám, a to vzhľadom na veľký počet uzatvorených zmlúv, na základe ktorých ministerstvo tieto financie poskytuje. 	O 	N	Vykonanie administratívnej finančnej kontroly je povinnosť pre každú finančnú operáciu a nie iba vybranú finančnú operáciu, okrem výnimiek definovaných priamo v zákone.	
56.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 8 ods. 3 
V Čl. I odporúčam v § 8 ods. 3 vložiť za slová „na základe“ slovo „právoplatného“. 	O 	A	Text odseku 3 bol upravený. Výnimka na vykonávanie AFK nie je viazaná na vydané a  právoplatné rozhodnutia, ale na proces rozhodovania orgánu verejnej správy ešte predtým ako bude vydané nejaké rozhodnutie. 	
57.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 17 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 17 za slovami „zákona č. 292/2014 Z. z.“ vypustiť slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A	Zapracované do textu	
58.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 10 ods. 2 
V Čl. I odporúčam v § 10 ods. 2 úvodnej vete slová „verejnou správu“ nahradiť slovami „verejnou správou“. 	O 	A	Spojenie „verejnou správou“ bolo vypustené z celého zákona.	
59.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 13 ods. 4 
V Čl. I odporúčam v § 13 ods. 4 druhej vete nahradiť slová „iných formách“ slovami „iných foriem“. 	O 	A	Zapracované do textu.	
60.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 19 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 19 za slová „Napríklad § 32“ vložiť slová „ods. 1“ a vypustiť slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A	Zapracované do textu	
61.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 14 ods. 3 
V Čl. I odporúčam v § 14 ods. 3 druhej vete nahradiť slovo „desať“ slovami „do desiatich“. 	O 	A	Zapracované do textu.	
62.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 20 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 20 za slovami „ zákona č. 73/1998 Z. z.“ vypustiť slová „o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície“, za slovami „zákona č. 346/2005 Z. z.“ vypustiť slová „o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ a za slovami „zákona č. 400/2009 Z. z.“ nahradiť slová „v znení neskorších predpisov“ slovami „v znení zákona č. 151/2010 Z. z.“. 	O 	A	Zapracované do textu.	
63.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 15 ods. 3 
V Čl. I odporúčam § 15 ods. 3 upraviť tak, aby štatút výboru schvaľovalo ministerstvo financií na základe odporúčania výboru. 	O 	N	Z dôvodu, že NKU SR má významné nezávislé miesto v systéme verejnej kontroly, nie je žiadúce, aby MF SR schvaľovalo štatút výboru ktorého predsedom je NKU SR a tak vstupovalo do autonómnych kompetencií NKÚ SR.	
64.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 16 ods. 5 
V Čl. I odporúčam v § 16 ods. 5 slová „zákona o finančnej kontroly“ nahradiť slovami „zákona o finančnej kontrole“. 	O 	A	Úpravou textu.	
65.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 17 ods. 6 
V Čl. I odporúčam v § 17 ods. 6 upraviť, kedy má byť vypracovaný program vnútorného auditu, napríklad pred začatím auditu, zároveň s poverením alebo už v čase tvorby ročného plánu. 	O 	A	Doplnením slov „pred začatím vnútorného auditu“.	
66.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 19 ods. 3 písm. a) 
V Čl. I odporúčam v § 19 ods. 3 písm. a) slovo „ministerstvo“ uviesť s veľkým začiatočným písmenom. 	O 	A	Zapracované do textu.	
67.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 22 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 22 za slová „o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov“ pripojiť slová „v znení zákona č. 297/2008 Z. z.“. 	O 	A	Zapracované do textu.	
68.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 20 ods. 3 
V Čl. I odporúčam v § 20 ods. 3 slovo „osobitom“ nahradiť slovom „osobitnom“. 	O 	A	Zapracované do textu.	
69.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 24 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 24 pred slová „č. 171/1993 Z. z.“ vložiť slová „Národnej rady Slovenskej republiky“. 	O 	A	Zapracované do textu. 	
70.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 20 ods. 7 
§ 20 ods. 7 odporúčam upraviť vzhľadom na to, že povinnosť podľa § 20 ods. 7 návrhu zákona prerokovať pri výkone auditu vykonávaného verejnou správou návrh čiastkovej správy a návrh správy s povinnou osobou pred jej doručením na oboznámenie podľa § 20 ods. 4 písm. b) považujem za nadbytočnú administratívnu záťaž a stratu času, keďže podľa § 20 ods. 4 písm. b) sa povinná osoba oboznámi s návrhom čiastkovej správy alebo návrhom správy jej doručením a je oprávnená vyjadriť sa písomne k návrhu správy do určenej lehoty. 	O 	N	Uvedené navrhujeme ponechať z dôvodu, že na osobnom stretnutí sa môžu viaceré budúce námietky vysvetliť. V komunikácii s povinnou osobou to považujeme za prínos.	
71.		MDVaRR SR 	K Čl. I, k poznámke pod čiarou k odkazu 25 
V Čl. I odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 25 pre slovami „č. 136/2001 Z. z.“ vypustiť bodku z dôvodu nadbytočnosti a na konci poznámky pod čiarou k odkazu 25 pripojiť slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A	Zapracované do textu	
72.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 20 ods. 6 
V Čl. I odporúčam v § 20 ods. 6 čiarku za slovami „Návrh správy“ nahradiť spojkou „a“.  	O 	ČA	Úpravou textu.	
73.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 21 ods. 1 
V Čl. I odporúčam v § 21 ods. 1 vložiť za slová „Povinná osoba je oprávnená“ čiarku.  	O 	ČA	Úpravou textu.	
74.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 21 ods. 1 písm. b) 
V Čl. I odporúčam § 21 ods. 1 písm. b) vzhľadom na jeho rozsah rozčleniť z dôvodu väčšej zrozumiteľnosti. 	O 	N	Z dôvodu zachovania komplexnosti všetkých informácií v jednom písmene.	
75.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 26 ods. 1 
V Čl. I odporúčam v § 26 ods. 1 slovo „povinný“ nahradiť slovom „povinní“. 	O 	A	Zapracované do textu.	
76.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 26 ods. 4 
V Čl. I odporúčam v § 26 ods. 4 pred slovo „uskutočnené“ vložiť slovo „bolo“. 	O 	A	Zapracované do textu.	
77.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 26 ods. 5 
V Čl. I odporúčam v § 26 ods. 5 slová „písomné námietky“ nahradiť slovami „písomnej námietky“ alebo „písomných námietok“. 	O 	A	Zapracované do textu.	
78.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 28 ods. 2 
V Čl. I odporúčam v § 28 ods. 2 upraviť slová „správca kapitoly štátneho rozpočtu vykonávajúci auditujúci orgán“ z dôvodu nezrozumiteľnosti. 	O 	A	Úpravou textu.	
79.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 28 ods. 3 
V Čl. I odporúčam v § 28 ods. 3 vypustiť slová „alebo finančnej kontroly na mieste“ z dôvodu, že vykonávanie finančnej kontroly na mieste podľa § 9 nie je povinné. 	O 	A	Zapracovaním v texte.	
80.		MDVaRR SR 	K Čl. I, § 31 
V Čl. I odporúčam v § 31 treťom bode za slová „vyhláška Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 21/2009 Z. z.“ vložiť čiarku. 	O 	A	Zapracované do textu.	
81.		MDVaRR SR 	K Čl. II 
V Čl. II odporúčam novelizačné body 3 a 4 uviesť spolu v jednom novelizačnom bode 3. 	O 	A	Zapracovaním v texte.	
82.		MDVaRR SR 	K Čl. III  
V Čl. III odporúčam novelizačné body 1 a 2 uviesť spolu v jednom novelizačnom bode. 	O 	A	Zapracovaním v texte.	
83.		MDVaRR SR 	K Doložke zlučiteľnosti bode 3 písm. a) 
V Doložke zlučiteľnosti bode 3 písm. a) odporúčam za názvom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 zo 17. decembra 2013 uviesť jeho publikačný zdroj. 	O 	A	Zapracované do textu.	
84.		MDVaRR SR 	K Doložke zlučiteľnosti bode 3 písm. a) 
V Doložke zlučiteľnosti bode 3 písm. a) odporúčam rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 5732007/ES uviesť takto: „rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2004/904/ES (Ú. v. EÚ L 144, 6. 6. 2007)”. 	O 	A	Zapracované do textu.	
85.		MDVaRR SR 	K Doložke zlučiteľnosti bode 3 písm. a) 
V Doložke zlučiteľnosti bode 3 písm. a) odporúčam vypustiť slová „rozhodnutie Rady z 25. júna 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov (2007/435/ES) (Ú. v. EÚ L 168, 28. 6. 2007)“ z dôvodu duplicity. 	O 	A	Zapracované do textu.	
86.		MDVaRR SR 	K Dôvodovej správe 
V Dôvodovej správe odporúčam opraviť gramatické chyby, napríklad doplniť chýbajúce predložky a čiarky, rozdeliť nesprávne spojené slová, správne skloňovať slová a podobne. 	O 	A	Zapracované do textu.	
87.		MH SR 	K Čl. I § 7 
V súlade s dôvodovou správou k § 8 vykonaním administratívnej finančnej kontroly a vypracovaním správy nezaniká povinnosť vykonať aj základnú finančnú kontrolu a okrem správy uviesť požadované v § 7 ods. 3 aj na doklade súvisiacom s finančnou operáciou. 
Uvedené nie je prakticky realizovateľné v prípade prvostupňových kontrol výdavkov v rámci niektorých programov EÚS, kde prijímateľom poskytuje verejné financie priamo riadiaci orgán mimo územia SR. Oprávnená osoba, tzn. národný orgán pre daný program, vykonáva len prvostupňovú kontrolu výdavkov (administratívnu finančnú kontrolu), finančné prostriedky však prijímateľom neposkytuje. Základnú finančnú kontrolu akej finančnej operácie by mala oprávnená osoba vykonávať súčasne s administratívnou finančnou kontrolu? 
 	O 	ČA	Doplnením povinnosti vykonávať administratívnu finančnú kontrolu aj pri programoch EÚS, kde prijímateľom poskytuje verejné financie priamo riadiaci orgán mimo územia SR v nadväznosti na nasledujúce pripomienky.
Základnou finančnou kontrolou sa overuje súlad s § 6 ods. 4 rovnako aj administratívnou finančnou kontrolou sa overuje súlad s § 6 ods. 4. Administratívnu finančnú kontrolu vykonávajú zamestnanci vykonávajúci základnú finančnú kontrolu. V samotnej podstate týchto typov kontrol, ten kto vykonáva administratívnu finančnú kontrolu zároveň vykonáva aj základnú finančnú kontrolu. Rozdiel medzi týmito dvoma kontrolami je len vo výstupe, nakoľko základná sa potvrdzuje okrem dátumu, podpisu, mena aj vyjadrením, či je alebo nie je možné finančnú operáciu alebo jej časť vykonať, v nej pokračovať, alebo vymáhať poskytnuté plnenie, ak sa finančná operácia už vykonala na doklade súvisiacom s finančnou operáciou a administratívna finančná kontrola je skončená odoslaním správy povinnej osobe, teda osobe, ktorú OVS kontroloval.
Z ustanovení priamo vyplýva, že ak niekto vykonáva administratívnu finančnú kontrolu napĺňa aj základ vykonania základnej finančnej kontroly, lebo pri oboch typoch kontroly ju vykonávajú tí istí zamestnanci a pri oboch sa overuje súlad finančnej operácie s § 6 ods.4.
V zmysle uvedeného bola dopracovaná aj dôvodová správa.	
88.		MH SR 	K Čl. I § 8 
V súlade s § 8 ods. 1 vykoná orgán verejnej správy administratívnu finančnú kontrolu, ak poskytne/poskytol verejné financie inej osobe. 
Nie je tu zachytená situácia, kedy oprávnená osoba vykonáva administratívnu finančnú kontrolu u prijímateľa v rámci programu EÚS, ktorému poskytuje verejné financie priamo riadiaci orgán mimo územia SR, tzn. orgán verejnej správy/oprávnená osoba vykonáva len prvostupňovú kontrolu výdavkov, no neposkytuje žiadne verejné financie. 
Odporúčame do textu doplniť, že oprávnenou osobou je aj orgán verejnej správy, ktorý vykonáva prvostupňovú kontrolu, avšak neposkytuje verejné financie priamo, keďže riadiaci orgán programu sa nachádza mimo územia SR. 
 	O 	A	Zapracovaním v texte.
	
89.		MH SR 	K Čl. I § 9 
V súlade s § 9 ods. 2 písm. d) môže orgán verejne správy vykonať finančnú kontrolu na mieste v inej osobe, ktorej poskytol verejné financie. 
Nie je tu zachytená situácia, kedy oprávnená osoba vykonáva finančnú kontrolu na mieste u prijímateľa v rámci programu EÚS, ktorému poskytuje verejné financie priamo riadiaci orgán mimo územia SR, tzn. orgán verejnej správy/oprávnená osoba vykonáva len prvostupňovú kontrolu výdavkov, no neposkytuje žiadne verejné financie. 
Odporúčame do textu doplniť, že oprávnená osoba môže vykonať finančnú kontrolu na mieste aj v inej osobe, ktorej boli poskytnuté verejné financie priamo riadiacim orgánom programu, ktorý sa nachádza mimo územia SR. 
V § 9 ods. 3 odporúčame doplniť oslobodenie pre územnú samosprávu pre prípady popísané v § 7 ods. 2 návrhu, ale tiež pre prípady, kedy obec má len jedného kontrolóra a iný zamestnanec s náležitým odborným vzdelaním by bol/mohol byť v konflikte záujmov. 	O 	A	Zapracovaním v texte.
	
90.		MH SR 	K Čl. I § 15 
Návrh zákona predpokladá zriadenie výboru, ako nezávislého konzultačného orgánu pre výkon auditu bez ohľadu na jeho druh a zameranie. Jeho význam je popretý priamo v § 3 písm. b), ktorý predpokladá záväznosť usmernení Ministerstva financií SR. Ak existencia výboru má mať zmysel pre správcov kapitol štátneho rozpočtu, potom je potrebné vypustiť v § 3 písm. b) bodkočiarku a text za ňou, alebo z návrhu vypustiť § 15. V prípade ponechania § 15 v návrhu zákona v odseku 1 odporúčame slovo "verejnou" nahradiť slovom "štátnou", nakoľko z ďalších ustanovení návrhu aj s ohľadom na navrhované zloženie nevyplýva, že by sa výbor venoval výkonu auditu vykonávaného územnou samosprávou. 
 	O 	N	Obe kompetencie vydávať metodické usmernenia, ktoré sú záväzné a plniť poradnú úlohu výboru, nie sú v rozpore, nakoľko ani výbor by nemal vydávať stanoviská v rozpore s platnou legislatívou a usmerneniami MF SR. Zároveň výbor môže riešiť špecifické situácie, ktoré sa nemusia týkať iba výkladu zákona o finančnej kontrole a s tým súvisiacimi metodickými usmerneniami.
V nadväznosti na druhú časť pripomienky, bol pojem audit verejnej správy nahradený pojmom audit. Audit vykonávaný verejnou správou bol len spoločné pomenovanie pre vnútorný audit, ktorý vykonávajú správcovia kapitoly štátneho rozpočtu a vládny audit, ktorý vykonáva MF SR a Úrad vládneho auditu. Z dôvodu, že nie všetci správcovia kapitoly štátneho rozpočtu spadajú pod definíciu „štátnej správy“ nemôže byť zmenený názov na audit vykonávaný štátnou správou.	
91.		MH SR 	K Čl. III 
Vo vzťahu k spôsobu vymáhania pohľadávok a zabezpečeniu pohľadávok požadujeme doplniť čl. III nasledovným textom: 
- Poznámka pod čiarou k odkazu 73 znie: 
,, Napríklad zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, zákon č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, nariadenie (EÚ) č. 1303/2013. 
- Poznámka pod čiarou k odkazu 106 znie: 
,, Napríklad zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, § 31 ods. 10 zákona č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
- V § 25 sa dopĺňa odsek 9, ktorý znie: 
,,(9) Na zabezpečenie pohľadávky poskytovateľa je poskytovateľ oprávnený prijať od prijímateľa zabezpečovaciu zmenku.“. 
Odôvodnenie: 
Odôvodnenie k doplneniu poznámok pod čiarou: V rámci poskytovania finančných prostriedkov EÚ a ŠR v podmienkach SR sa tieto prostriedky poskytujú na základe zmluvy uzavretej podľa Obchodného zákonníka, kde sa stanovia podmienky, za ktorých bude príspevok poskytnutý. V prípade, ak sa dané podmienky nedodržia a nastane situácia, kedy je potrebné žiadať od prijímateľa vrátenie finančných prostriedkov vyplatených na základe tejto zmluvy, dochádza v mnohých prípadoch k stavu, že porušenie zmluvy o poskytnutí NFP nemusí v plnej miere napĺňať podstatu porušenia finančnej disciplíny v rozsahu definovanom v § 31. Praktická realizácia ukázala, že v mnohých prípadoch je nutné a niekedy aj efektívnejšie domáhať sa vrátenia finančných prostriedkov nie režimom, na ktorý odkazuje poznámka pod čiarou č. 106, ale práve uplatnením svojich nárokov súdnou cestou. Návrh zmeny reflektuje na praktické skúsenosti s vymáhaním finančných prostriedkov, ako aj na judikatúru SD EÚ, v zmysle ktorej ,,o sporoch týkajúcich sa vymáhania prostriedkov, ktoré boli podľa práva Spoločenstva vyplatené neoprávnene, musia v prípade neexistencie ustanovení spoločenstva rozhodovať vnútroštátne súdy podľa svojho vnútroštátneho práva, a to v medziach stanovených právom Spoločenstva. Uplatnenie vnútroštátneho práva nesmie mať negatívny vplyv na uplatnenie a účinnosť práva Spoločenstva. O takýto prípad by išlo najmä vtedy, ak by takéto uplatnenie vnútroštátneho práva prakticky znemožňovalo vymáhanie protiprávne pridelených prostriedkov.“ V tomto kontexte sa navrhuje právna úprava, ktorá umožní úplne reflektovať na skutočnosť, že poskytovanie finančných prostriedkov z fondov EÚ je podriadené podmienkam zmluvy uzavretej podľa Obchodného zákonníka v ktorej texte sa priamo uvádza, že spory vzniknuté zo zmluvy budú riešené na súde. Legitímnosť súdneho konania vyplýva aj priamo z nariadení EÚ, a teda ani na základe rozšírenia tejto pôsobnosti vymáhania neoprávnene vyplateného NFP na správu finančnej kontroly, nie je vylúčená právomoc súdu v tejto veci konať. Možnosti vrátenia príspevku na základe súdneho rozhodnutia predvída v zákone už § 34 ods. 3 a nasledujúce, ktorý uvažuje s vymáhaním prostriedkov na základe súdneho rozhodnutia. Navrhovaná zmena preto znamená zjednotenie a spresnenie legislatívneho textu, ktorý bez navrhovanej úpravy nemusí byť vždy jednoznačne vykladaný, pričom zmena má za cieľ zároveň zabezpečiť jednoznačný eurokonformný výklad právneho textu. 
Odôvodnenie k § 25 ods. 9: Štandardným zabezpečovacím prostriedkom využívaným v prostredí poskytovania pomoci zo štrukturálnych fondov v rámci programového obdobia 2007-13 bolo záložné právo. Prax však ukázala, že v niektorých prípadoch nie je využitie záložného práva možné alebo účelné, preto sa pre účely zabezpečenia pohľadávok z príspevkov v rámci programového obdobia 2014-20 navrhuje umožniť pre riadiace orgány využitie ďalšieho zabezpečovacieho prostriedku, ktorým je zmenka. Zmenka je individuálne emitovaný, obchodovateľný a prevoditeľný cenný papier, ktorý plní úverovú, platobnú a zabezpečovaciu funkciu. Zmenka, podobne ako zmluvná pokuta, nezabezpečuje majetok, z ktorého by sa prípadná pohľadávka mohla uspokojovať. Na rozdiel od zmluvnej pokuty však ide o najrýchlejší spôsob, ako môže veriteľ získať exekučný titul, t.j. oprávnenie postihnúť celý majetok prijímateľa, keďže existuje inštitút zmenkového platobného rozkazu, pričom možnosti dlžníka brániť sa pri formálne správne vyplnenej zmenke, sú veľmi malé a konanie je veľmi rýchle. Z praktickej aplikácie zároveň vyplynulo, že najefektívnejším zabezpečením pohľadávok je prípad, kedy prijímateľ nakladá so svojim majetkom (napr. predmetom projektu). Ak to nie je možné, zabezpečovacie prostriedky, ktoré postihujú cudzí majetok (napr. ručenie), nie sú plne v moci prijímateľa, čo môže komplikovať proces zabezpečenia. Pri využití zabezpečovacieho prostriedku, ktorým je zmenka tieto praktické problémy odpadajú. Z uvedeného teda vyplýva, že použitie zmenky popri záložnom práve sa javí ako vhodná kombinácia, pričom je potrebné zabezpečiť relevantnú právnu úpravu v osobitnom zákone ako aj odstránenie generálneho zákazu použitia zmenky obsiahnutého v § 26 ods. 2 zák. č. 523/2004 Z. z. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
92.		MH SR 	K Čl. II  
V nadväznosti na pripomienku k Čl. III požadujeme doplniť Čl. II nasledovne: 
Za bod 1 sa vkladajú nové body 2 a 3, ktoré znejú: 
"2. V § 31 ods. 7 sa na konci vety bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: 
,,ak sa na vrátenie verejných prostriedkov neuplatní postup podľa osobitného predpisu43a).“. 
3. Poznámka pod čiarou k odkazu 43a znie: 
,,43a) zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov.“. 
4. V § 26 ods. 2 sa za slovo ,,s výnimkou“ vkladajú slová: 
,,poskytovateľa postupujúceho podľa osobitného predpisu37a) a“ 
5. Poznámka pod čiarou k odkazu 37a znie: 
,,37a) § 25 ods. 9 zákona č. 292/2014 Z. z.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhované úpravy v zákone č. 523/2004 Z.z. vychádzajú z pripomienky k Čl. III a sú zosúladením všeobecnej právnej úpravy v zákone o rozpočtových pravidlách s úpravou v lex specialis - zákon o príspevku poskytovanom z európskych štrukturálnych a investičných fondov. 

 	O 	A	Pripomienku považujeme za akceptovanú. 

Zákon č. 523/2004 Z. z. predstavuje všeobecnú právnu úpravu vzťahujúcu sa na všetky verejné prostriedky. Vzhľadom na to, že pri prostriedkoch určených na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie a prostriedky určené na financovanie účelov vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv o poskytnutí grantu uzatvorených medzi Slovenskou republikou a inými štátmi  je potrebné zohľadňovať určité špecifiká, predkladá sa nový novelizačný bod 1 v článku II, ktorým sa vytvára legislatívny priestor na špeciálnu právnu úpravu v osobitných predpisoch.	
93.		MH SR 	K Čl. I § 28 
V odseku 11 odporúčam zvážiť predĺženie lehoty pre prípady pokuty podľa odseku 2, fyzickej osobe, ktorá ani tromi mesačnými príjmami po zdanení nedosahuje sumu uloženej pokuty a to na dvojnásobok času, za ktorý má príjem v sume pokuty.  	O 	ČA	Predĺžením navrhovanej doby splatnosti na 30 kalendárnych dní. Zároveň platí, že sa môže dohodnúť osobitný postup, ak nebude možné pokutu splatiť.
	
94.		MK SR 	K Čl. I k § 2 písm. i) 
Odporúčame za slová „ministerstva financií“ vložiť čiarku a slová „správca kapitoly štátneho rozpočtu“. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 10 ods. 1 sa audit verejnou správou vykonáva ako vnútorný audit a vládny audit. Podľa § 16 ods. 1 je správca kapitoly štátneho rozpočtu povinný zabezpečiť vykonávanie vnútorného auditu to znamená, že auditujúcim orgánom je aj orgán vykonávajúci vnútorný audit. 
 	O 	N	Pojem auditujúci orgán bol zavedený len v súvislosti s výkonom vládneho auditu a špeciálne len pre označenie MF SR a Úradu vládneho auditu z dôvodu ich špecifického postavenia v rámci subjektov, ktoré sú podľa zákona oprávnené vykonávať vládny audit. 
Vládny audit vykonáva MF SR, Úrad vládneho auditu a iná právnická osoba, ak ju MF SR poverí. Z dôvodu, že iná právnická osoba nemôže mať vždy v každej situácii rovnaké kompetencie ako MF SR a ÚVA, z uvedeného dôvodu bolo nutné nazvať spoločným pojmom situáciu kedy môže konať len auditujúci orgán , ktorým je MF SR a úrad vládneho auditu a nie aj iná právnická osoba a ani správca kapitoly štátneho rozpočtu. 
V zákone bol zavedený jednotný pojem oprávnená osoba vyjadrujúci kompetencie pre orgán verejnej správy vykonávajúci finančnému kontrolu, správcu kapitoly štátneho rozpočtu vykonávajúci vnútorný audit a vyššie spomínané orgány vykonávajúce vládny audit.	
95.		MK SR 	K Čl. I § 3 písm. g ), § 4 ods. 4 písm. b), c), d), e), § 5 ods. 1písm.a),§ 6 ods. 3písm.c),§ 6 ods. 4 písm.d) a § 10 ods. 2 písm. d) 
Pred slovo "prostriedky" vo všetkých gramatických tvaroch odporúčame vložiť slovo "finančné" vo všetkých gramatických tvaroch. 
Odôvodnenie: 
Zosúladenie terminológie s § 2 písm.e). 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
96.		MK SR 	K Čl. I k § 14 ods. 5  
Odporúčame za slová "správca kapitoly" vložiť slová "štátneho rozpočtu". 
Odôvodnenie: 
Zosúladenie s textom návrhu zákona. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
97.		MK SR 	K Čl. I § 17  
Odporúčame doplniť odsekom 8, ktorý znie: 
„(8) Vnútorný audítor poverený vedením vnútorného auditu predloží správu o vykonanom vnútornom audite štatutárnemu orgánu správcu kapitoly štátneho rozpočtu.". 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom k zodpovednosti správcu kapitoly štátneho rozpočtu za efektívne a účinné využitie výsledkov vnútorného auditu pri skvalitňovaní finančného riadenia definovanej v § 16 ods. 1 je potrebné, aby výsledky vnútorného auditu boli predložené vedúcemu správcu kapitoly štátneho rozpočtu. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
98.		MK SR 	K Čl. I § 18 ods. 1 
Odporúčame slová „Správca kapitoly“ nahradiť slovami „Útvar vnútorného auditu správcu kapitoly". 
Odôvodnenie: 
Spresnenie zodpovedného útvaru správcu kapitoly štátneho rozpočtu. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
99.		MK SR 	K Čl. I § 19 ods. 1 a § 19 ods. 2 prvá veta 
Odporúčame nahradiť slová „auditujúci orgán“ slovami „ministerstvo financií, Úrad vládneho auditu“. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom k nášmu návrhu na zmenu v § 2 písm. i) – zaradenie správcu kapitoly štátneho rozpočtu (vykonávanie vnútorného auditu) medzi auditujúce orgány (vykonávanie vnútorného auditu) navrhujeme konkretizovať subjekty oprávnené vykonávať vládny audit, t. j. ministerstvo financií, Úrad vládneho auditu a iná právnická osoba podľa odseku 5. 	O 	N	Pojem auditujúci orgán bol zavedený len v súvislosti s výkonom vládneho auditu a špeciálne len pre označenie MF SR a Úradu vládneho auditu z dôvodu ich špecifického postavenia v rámci subjektov, ktoré sú podľa zákona oprávnené vykonávať vládny audit. 
Vnútorný audit vykonáva správca kapitoly štátneho rozpočtu.
Vládny audit vykonáva MF SR, Úrad vládneho auditu a iná právnická osoba, ak ju MF SR poverí. Z uvedeného dôvodu bolo nutné nazvať spoločným pojmom situáciu kedy môže konať len auditujúci orgán, ktorým je MF SR a úrad vládneho auditu a nie aj iná právnická osoba alebo správca kapitoly štátneho rozpočtu.	
100.		MK SR 	K Čl. I § 21 ods. 3 písm. d) 
Odporúčame slovo "opatrenia" nahradiť slovom "plán opatrení" 
Odôvodnenie: 
Spresnenie textu. 	O 	N	Povinná osoba musí prijať konkrétne opatrenia nie iba plán, ktoré musia byť do určitého termínu splnené a oznámené oprávnenej osobe. 	
101.		MK SR 	K Čl. I § 21 ods. 3 písm. e) 
Odporúčame nahradiť slová „písomný zoznam“ slovami „písomnú správu“. 
Odôvodnenie: 
Spresnenie textu. 	O 	N	Pre spresnenie a zjednodušenie procesu je dostatočné, aby sa informácia ktorú povinná osoba zasiela oprávnenej osobe, ak splnila opatrenia na odstránenie nedostatkov, realizovala napríklad formou listu, kde sa uvedie zoznam splnených nápravných opatrení.	
102.		MK SR 	K Čl. I § 22 ods. 2 
Odporúčame slová "sa môže vypracovať" nahradiť slovami "sa vypracuje". 
Odôvodnenie: 
Ak je potrebné „bez zbytočného odkladu prijať opatrenia na nápravu", potom vypracovanie čiastkovej správy musí byť definované ako povinnosť. 
 	O 	N	Z dôvodu, že môžu nastáť situácie v prípade podnetov, ak je potrebné bez zbytočného odkladu prijať opatrenia, kedy sa hneď môže vypracovať aj správa bez nutnosti vypracovať čiastkovú správu. Proces vypracovania správy a čiastkovej správy je rovnaký, zavedením povinnosti vypracovať iba čiastkovú správu by v prípade podnetov, kde sa overuje len jedna oblasť bol zbytočný a  môže byť vypracovaný hneď návrh správy a následne správa.	
103.		MK SR 	K Čl. I § 22 ods. 3  
1. Písmeno h) odporúčame nahradiť týmto znením: 
„h) lehotu na podanie námietok k zisteným nedostatkom, navrhnutým opatreniam alebo odporúčaniam," 

2. Za písmeno h) vložiť nové písmeno i), ktoré znie: 

„i) lehotu na predloženie plánu opatrení prijatých na nápravu zistených nedostatkov a na odstránenie príčin ich vzniku, " 

3. Písmeno i) sa označí ako písmeno j) s týmto znením: 
„j) lehotu na predloženie písomnej správy o splnení plánu opatrení prijatých na nápravu zistených nedostatkov a na odstránenie príčin ich vzniku." 
Odôvodnenie: 
Legislatívno technická úprava vo vzťahu k predchádzajúcim pripomienkam. 
 	O 	ČA	Gramatickou úpravou textu, ktorá vyjadruje, že písmeno h) je lehota na vyjadrenie sa povinnej osoby k 
-	nedostatkom,
-	odporúčaniam alebo opatreniam a 
-	k lehote na predloženie písomného zoznamu splnených opatrení,
ktoré sú uvedené v návrhu správy a povinná osoba môže voči týmto trom oblastiam podať námietky.	
104.		MK SR 	K Čl. I k § 26 ods. 1 
Slovo "povinný" odporúčame nahradiť slovom "povinní". 
Odôvodnenie: 
Gramatická úprava. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
105.		MK SR 	Čl. I § 28 ods. 2 až 4 
Odporúčame nahradiť "auditujúci orgán“nahradiť slovami „ministerstvo financií a Úrad vládneho auditu“. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom k nášmu návrhu na zmenu v § 2 písm. i) a zaradenie správcu kapitoly štátneho rozpočtu (vykonávanie vnútorného auditu) medzi auditujúce orgány, navrhujeme konkretizovať subjekty oprávnené ukladať pokuty. 
 	O 	N	Pojem auditujúci orgán bol zavedený len v súvislosti s výkonom vládneho auditu a špeciálne len pre označenie MF SR a Úradu vládneho auditu z dôvodu ich špecifického postavenia v rámci subjektov, ktoré sú podľa zákona oprávnené vykonávať vládny audit. 
Vnútorný audit vykonáva správca kapitoly štátneho rozpočtu.
Vládny audit vykonáva MF SR, Úrad vládneho auditu a iná právnická osoba, ak ju MF SR poverí. Z dôvodu, že iná právnická osoba nemôže mať vždy v každej situácii rovnaké kompetencie ako MF SR a ÚVA, z uvedeného dôvodu bolo nutné nazvať spoločným pojmom situáciu kedy môže konať len auditujúci orgán , ktorým je MF SR a úrad vládneho auditu a nie aj iná právnická osoba a ani správca kapitoly štátneho rozpočtu.	
106.		MK SR 	Čl. I k § 30 ods. 4 
Odporúčame za slová „vládnych audítorov“ vložiť slová „a vnútorných audítorov“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na skutočnosť, že vnútorní audítori v rámci verejnej správy pri ich vymenovaní absolvovali overovanie vedomostí podľa § 12 ods. 1 v rámci skúšky, ktorú zabezpečovalo MF SR v zmysle § 12 ods. 2 a pozostávala z písomnej a ústnej časti a ktorú absolvovali pred trojčlennou komisiou vymenovanou MF SR v zmysle § 12 ods. 5,je potrebné rovnakým spôsobom, ako pri vládnych audítoroch postupovať i pri vnútorných audítoroch vymenovaných pred účinnosťou navrhovaného zákona a považovať podmienky definované v § 11 ods. 1 písm. c) a d) za splnené. 
 	O 	A	Zapracovaním a zmenou ustanovenia § 29 ods. 6.	
107.		MK SR 	K Čl. I § 21 ods. 3 písm. f) 
Odporúčame text nahradiť týmto znením: 
„f) prepracovať a predložiť oprávnenej osobe plán opatrení prijatých na nápravu nedostatkov a na odstránenie príčin ich vzniku uvedených v čiastkovej správe alebo správe, ak oprávnená osoba vyžadovala ich prepracovanie a predloženie prepracovaného plánu opatrení.“. 
Odôvodnenie: 
Úprava ustanovenia vzhľadom na pripomienku k § 21 ods. 3 písm. e). 	O 	N	Povinná osoba musí prijať konkrétne opatrenia nie iba plán, ktoré musia byť do určitého termínu splnené a oznámené oprávnenej osobe. Možnosť navrhnúť zmenu opatrení má v procese, kedy môže podať námietky k návrhu správy, následne už dohodnuté opatrenia prijíma a ich splnenie oznámi písomným zoznamom oprávnenej osobe.	
108.		MK SR 	K Čl. I § 21 ods. 3 písm. e) a f) 
Odporúčame zameniť poradie textov pod písm. e) a f) v súlade s časovým sledom ich spracovávania.  	O 	N	Časový sled je správny, v návrhu správy sa navrhnú opatrenia alebo odporúčania ku ktorým povinná osoba môže dať námietky. Následne po zaslaní správy, povinná osoba prijíma konkrétne opatrenia na odstránenie nedostatkov ktoré, ak nie sú dostatočné môžu byť prepracované.	
109.		MK SR 	K Čl. I § 15 
1. Odporúčame doplniť kto menuje a odvoláva členov výboru. Odporúčame tiež zvážiť doplnenie ustanovenia v tom zmysle, ktorý orgán verejnej správy zabezpečuje administratívne a iné činnosti výboru (či to je NKÚ alebo MF SR). Rovnako odporúčame v prechodných ustanoveniach doplniť, dokedy je potrebné vymenovať prvých členov výboru. 
Odôvodnenie: 
Uvedené považujeme za vhodné ustanoviť zákonom pre riadny a bezproblémový výkon činnosti výboru. 

2. V ods. 3 odporúčame slová "predseda výboru" nahradiť slovami "vláda Slovenskej republiky". 
Odôvodnenie: 
Sme názoru, že štatút tak významného orgánu pre výkon auditu verejnej správy by mala schvaľovať vláda SR a nie jej predseda, nakoľko štatút by mal upravovať vzťahy výboru navonok. 	O 	N	Z dôvodu, že výbor má plniť poradný a koordinačný orgán a NKU SR má špecifické nezávislé postavenie v rámci SR, je postačujúce, aby štatút schvaľoval predseda NKÚ SR. Menovanie do výboru je ustanovené zákonom, preto nie je nutné osobitne určovať, kto vymenuje, členov, nakoľko každý zástupca vymenuje svojho a má sa za to, že predstaviteľom vymenovaných orgánov je štatutár, preto by ich mal aj menovať. 
	
110.		MK SR 	Všeobecne  
Odporúčame celý návrh upraviť gramaticky napr. doplniť chýbajúce čiarky pred slovom "ak" alebo slovom "ktorý" a slovo "stanovený" nahradiť slovom "určený" (napr. v § 4 a v § 21). 	O 	A	Zapracovaním do textu. 	
111.		MO SR 	K čl. I § 6 ods. 1  
Odsek 1 žiadame doplniť písmenom d), ktoré znie: „d) následná finančná kontrola“. 

Súčasne žiadame za § 9 vložiť nový § 10 s názvom „Následná finančná kontrola“. Znenie § 10 žiadame ponechať rovnaké ako v § 11 v súčasnosti platného zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Vypustením inštitútu následnej finančnej kontroly z návrhu zákona sa výrazným spôsobom oslabí efektívnosť vykonávania vnútorných kontrol v ústrednom orgáne štátnej správy vzhľadom k šírke záberu inštitútu vnútorného auditu, ktorý okrem možných rizík finančného riadenia hodnotí aj iné činnosti orgánu verejnej správy. Žiadame zachovať inštitút následnej finančnej kontroly v pôvodnom rozsahu z dôvodu zabezpečenia predchádzania možného vzniku rizík v oblasti nehospodárneho, neefektívneho, neúčelného a neúčinného vynakladania verejných prostriedkov pri súčasnom zachovaní pôsobnosti vykonávania vnútorného auditu orgánom verejnej správy. 

 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Návrhom zákona neprichádza k úplnému zrušeniu NFK, ale k jej zlúčeniu s vnútorným auditom. Aj z pohľadu efektívnosti a programu ESO je nutné dva podobné inštitúty zlúčiť. Kompetencie vnútorného auditu sú porovnateľné s kompetenciami NFK a zamestnanci vykonávajúci NFK môžu byť presunutí na útvar vnútorného auditu a naďalej plniť úlohy ako doteraz. Zároveň príde k efektívnosti využívania personálnych kapacít podľa aktuálnych potrieb vedúceho orgánu verejnej správy.

Zároveň bol vytvorený inštitút finančnej kontroly na mieste, kde je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy či si takýto útvar zriadi, či ho vytvorí organizačne nezávislý, alebo kontrolu na mieste budú vykonávať zamestnanci vykonávajúci administratívnu finančnú kontrolu.	
112.		MO SR 	K čl. I § 8 ods. 2  
Ustanovenie odseku 2 žiadame upraviť tak, aby v ňom boli jednoznačne ustanovené finančné operácie alebo ich časť, ktoré súvisia so zabezpečením prevádzkových činností orgánu verejnej správy a z tohto dôvodu nepodliehajú administratívnej finančnej kontrole. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie odseku 2 nie je jednoznačné a v praxi bude spôsobovať problémy. Nie je z neho jasné čo sú to „prevádzkové činnosti orgánu verejnej správy“, neustanovuje položky ekonomickej klasifikácie, ktoré podliehajú administratívnej finančnej kontrole pri zabezpečení prevádzkových činností orgánu verejnej správy alebo prevádzkových činností iného orgánu verejnej správy zapojeného na jeho rozpočet alebo v jeho vecnej pôsobnosti (napr. 637 – Služby, 640 – Bežné transfery, 700 – Kapitálové výdavky). Ani dôvodová správa bližšie nešpecifikuje predmetné ustanovenie. V odôvodnení (prvej vete) tohto ustanovenia je len prebratý text odseku 2, čo nie je v súlade s čl. 17 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 
 	Z 	A	Zapracovaním do textu § 8 ods. 2 nasledovne:

„Ustanovenie odseku 1 sa nepoužije na použitie verejných financií z rozpočtu orgánu verejnej správy, ak finančná operácia alebo jej časť súvisí so zabezpečením vlastnej prevádzky okrem dotácií a transferov orgánu verejnej správy alebo vlastnej prevádzky okrem dotácií a transferov iného orgánu verejnej správy zapojeného na jeho rozpočet alebo v jeho vecnej pôsobnosti.“.
	
113.		MO SR 	K čl. I § 14 ods. 7 
V § 14 ods. 7 žiadame slová „1 až 6“ nahradiť slovami „1 až 3, 5 a 6“ z dôvodu, že zmena štátnozamestnaneckého pomeru nemá objektívny vplyv na odbornú spôsobilosť vnútorného audítora, ktorý už bol vymenovaný na základe splnenia podmienok ustanovených zákonom, medzi ktorými je aj splnenie odborného predpokladu úspešným zložením kvalifikačnej skúšky. 

Odôvodnenie: 
K odvolaniu vnútorného audítora môže dôjsť na úrovni správcu rozpočtovej kapitoly aj napríklad dočasným alebo trvalým preložením na inú organizačnú zložku, pričom nie je vylúčené, že tento zamestnanec by mohol byť následne opätovne preložený na útvar vnútorného auditu a byť vymenovaný za vnútorného audítora. Zmena štátnozamestnaneckého pomeru môže tiež nastať tak, že vymenovaný vnútorný audítor bude trvalo preložený k inému správcovi rozpočtovej kapitoly, pričom aj u tohto nového správcu rozpočtovej kapitoly bude vnútorným audítorom. Vnútorný audítor bude v takých prípadoch odvolaný u jedného správcu kapitoly a vymenovaný u druhého správcu kapitoly. Zloženie kvalifikačnej skúšky ako splnenie podmienky na vymenovanie za vnútorného audítora podľa zákona by malo mať univerzálnu platnosť, nie obmedzenú len na pôsobenie u jedného správcu rozpočtovej kapitoly. 
 	Z 	A	Zapracované do textu. Ustanovenie § 14 ods. 7 bolo zmenené nasledovne: „Vnútorný audítor alebo vládny audítor odvolaný na základe návrhu podľa odsekov 1 a 3 môže byť znovu vymenovaný za vnútorného audítora alebo vládneho audítora až po opätovnom úspešnom vykonaní kvalifikačnej skúšky, ktorú môže po odvolaní opakovať najviac dvakrát.“
	
114.		MO SR 	K čl. I § 30 ods. 3  
Znenie odseku 3 žiadame upraviť takto: 
„(3) Do 1. januára 2018 možno vykonávať vnútorný audit aj pod vedením zamestnanca správcu rozpočtovej kapitoly, ktorý je zaradený v útvare vnútorného auditu a ktorý nespĺňa podmienky podľa § 11 ods. 1.“ . 

Odôvodnenie: 
Žiadame ustanovenie upraviť tak, aby do 1. januára 2018 mohol byť vykonávaný vnútorný audit aj pod vedením zamestnanca správcu rozpočtovej kapitoly, ktorý je však zaradený v útvare vnútorného auditu. 
 	Z 	A	Zapracované do textu § 29 ods. 4 nasledovne: „Do 1. januára 2018 možno vykonávať vnútorný audit aj pod vedením zamestnanca správcu kapitoly štátneho rozpočtu, ktorý je zaradený v útvare vnútorného auditu a ktorý nespĺňa podmienky podľa § 11 ods. 1 písm. d) a e).” V znení predmetného ustanovenia boli doplnené písm. d) a e) čím bolo špecifikované, že do prechodného obdobia možno vykonávať vnútorný audit aj pod vedením zamestnanca, ktorý nemá kvalifikačnú skúšku ale musí spĺňať podmienky bezúhonnosti a spôsobilosti na právne úkony.  	
115.		MO SR 	K čl. I § 30 ods. 5 
Ustanovenie odseku 5 žiadame vypustiť, alebo ho doplniť o podmienku zloženia kvalifikačnej skúšky. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie v navrhovanom znení je v rozpore s § 11 návrhu zákona, podľa ktorého za vnútorného audítora a vládneho audítora možno vymenovať zamestnanca správcu kapitoly štátneho rozpočtu, zamestnanca auditujúceho orgánu alebo zamestnanca inej právnickej osoby podľa § 19 ods. 5 návrhu zákona, ktorý spĺňa, okrem iných aj podmienku odbornej spôsobilosti, ktorá sa preukazuje osvedčením o úspešnom vykonaní kvalifikačnej skúšky. Ustanovenie navodzuje nerovnaký prístup napr. k vnútorným audítorom u správcu rozpočtovej kapitoly, ktorí vykonávajú prax v oblasti vnútorného auditu viac rokov, čo môže byť od účinnosti v súčasnosti platného zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov aj 13 rokov, pričom títo budú znovu vymenovaní za vnútorných audítorov podľa návrhu zákona až po absolvovaní kvalifikačnej skúšky. Zamestnanci s praxou v oblasti následnej finančnej kontroly, ak budú po 1.1.2016 vykonávať vnútorný audit na útvare vnútorného auditu, môžu byť vymenovaní za vnútorných audítorov automaticky, bez kvalifikačnej skúšky, pričom v oblasti vnútorného auditu nemajú žiadnu prax. 
 	Z 	A	Zapracované do textu § 29 ods. 6 nasledovne:
„Za vnútorného audítora alebo vládneho audítora je možné vymenovať aj zamestnanca, ktorý úspešne vykonal kvalifikačnú skúšku podľa doterajšieho predpisu a spĺňa podmienky podľa § 11 ods. 1. Za splnenie podmienky podľa § 11 ods. 1 písm. e) sa považujú aj  dva roky praxe v oblasti následnej finančnej kontroly podľa doterajšieho predpisu.“
	
116.		MO SR 	Všeobecne 
Návrh zákona v predloženom znení je nejasný a jeho aplikácia bude problematická z dôvodu nepreviazanosti jeho jednotlivých časí. V návrhu zákona nie sú ustanovené jednoznačné postupy pri výkone jednotlivých druhov finančných kontrol a kompetencie pri ich výkone. Z uvedených dôvodov odporúčame návrh zákona prepracovať a opätovne predložiť na medzirezortné pripomienkové konanie. 	O 	N	Na rozporovom konaní bola filozofia zákona vysvetlená.	
117.		MO SR 	K čl. I § 2  
Odporúčame v § 2 doplniť nové písmeno a) tohto znenia: 
„a) systémom verejnej vnútornej kontroly je systém, zahrňujúci finančné riadenie, audit vykonávaný verejnou správou a činnosti ministerstva financií pri plnení úloh Centrálnej harmonizačnej jednotky pre finančnú kontrolu a audit vykonávané verejnou správou.“. 
Doterajšie písmená a) až o) odporúčame označiť ako písmená b) až p). Súčasne odporúčame v definícii pojmu „finančné riadenie“ vypustiť slová „a audite vykonávanom verejnou správou“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť pojem „systém verejnej vnútornej kontroly“, ktorý v návrhu zákona nie je definovaný, a je uvedený v § 3 písm. f) návrhu zákona. Podľa platného zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa systémom verejnej vnútornej finančnej kontroly rozumie systém zahrňujúci finančné riadenie, vnútorný audit, vládny audit a činnosti vykonávané ministerstvom financií pri plnení úloh Centrálnej harmonizačnej jednotky pre finančnú kontrolu, vnútorný audit a vlády audit a finančným riadením súhrn postupov orgánu verejnej správy pri zodpovednom a prehľadnom plánovaní, rozpočtovaní, použití, účtovaní, výkazníctve a finančnej kontrole verejný prostriedkov, ktorých cieľom je ich hospodárne, efektívne, účinné a účelné využívanie. Z uvedeného vyplýva, že finančná kontrola je súčasťou finančného riadenia, ktorého prvkami ale nie sú vnútorný audit a vládny audit. 
Túto zmenu navrhujeme aj z toho dôvodu, že v § 10 ods. 2 návrhu zákona v rámci cieľov auditu sa uvádza auditom prinášať systematický metodický prístup k zlepšovaniu efektívnosti finančného riadenia, overovať a hodnotiť dodržiavanie.... predpisov pri finančnom riadení, odporúčať zlepšenia finančného riadenia a hodnotiť ďalšie skutočnosti súvisiace s finančným riadením. 
Audit nie je prvkom systému finančného riadenia ani podľa § 3 ods. 1 písm. g) zákona č. 292/2014 Z. z. o príspevku poskytovanom z európskych štrukturálnych a investičných fondov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	O 	ČA	V dôvodovej správe bol systém verejnej vnútornej kontroly vysvetlený. V zákone nemôže byť definovaný v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády, lebo v zákone sa nepoužíva opakovane	
118.		MO SR 	K čl. I § 10 ods. 2  
V úvodnej vete odporúčame nahradiť slovo „správu“ slovom „správou“.  	O 	ČA	Vypustením spojenia verejnou správou v celom texte návrhu zákona.	
119.		MO SR 	K čl. I § 14 ods. 4  
Odporúčame spresniť proces posudzovania a odvolávania vnútorného audítora Výborom pre audit vykonávaný verejnou správou pred uskutočnením zmeny, skončenia alebo zániku štátnozamestnaneckého pomeru vnútorného audítora. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie nerieši situáciu ak vnútorný audítor napríklad požiada o trvalé preloženie na inú organizačnú zložku správcu rozpočtovej kapitoly, alebo skončí štátnozamestnanecký pomer dohodou, kedy je možné dohodnúť kratší časový úsek na skončenie štátnozamestnaneckého pomeru. V takýchto prípadoch môže posúdenie výborom spadať do obdobia, kedy už zamestnanec nebude na útvare vnútorného auditu alebo u správcu rozpočtovej kapitoly a jeho odvolanie bude nutné z dôvodu neplnenia úloh vnútorného auditu, alebo ako zamestnanec trvalo preložený bude ako ešte vymenovaný vnútorný audítor na inej organizačnej zložke plniť úlohy tejto zložky. 
 	O 	N	Vysvetlené na rozporovom konaní.
Pokiaľ je audítor preložený na iný aj z vlastnej iniciatívy preložený na inú organizačnú zložku musí byť aj z dôvodu nezávislosti odvolaný, lebo nevykonáva vnútorný audit. Ak po čase začne vykonávať vnútorný audit môže byť znovu vymenovaný.	
120.		MO SR 	K čl. I poznámke pod čiarou k odkazu 20 
V poznámke pod čiarou k odkazu 20 odporúčame slová „§ 69 až 80 zákona č. 346/2005 Z. z.“ nahradiť slovami „§ 55, 65, 69 až 75 zákona č. 346/2005 Z. z.“. 	O 	A	Zapracované do textu.	
121.		MO SR 	K čl. I § 16 ods. 2  
Na konci prvej vety odporúčame doplniť slová „v útvare vnútorného auditu.“  

Odôvodnenie: 
Odporúčame jednoznačne ustanoviť, že vnútorný audit môžu vykonávať len zamestnanci vykonávajúci činnosť v rámci útvaru vnútorného auditu. 
 	O 	N	V zákone nie je potrebné priamo špecifikovať, že audit, kontrolu na mieste alebo administratívnu finančnú kontrolu môžu vykonávať len zamestnanci určitej  organizačnej zložky. Tieto skutočnosti môže orgán verejnej správy (v prípade vnútorného auditu správca kapitoly) konkretizovať vo vnútornom riadiacom akte. Vnútorný audit sa môže vykonať na základe poverenia správcu kapitoly štátneho rozpočtu, čo umožňuje poveriť vykonaním vnútorného auditu akéhokoľvek zamestnanca, ak tak štatutárny orgán uzná za vhodné. Napríklad v prípade IT auditu môže byť poverený zamestnanec ovládajúci IT problematiku bez povinnosti ho uvádzať špecificky ako prizvanú osobu.	
122.		MO SR 	K čl. I § 16 ods. 5  
Odporúčame vypustiť slová „o finančnej kontroly“ z dôvodu nadbytočnosti.  	O 	A	Úpravou textu.	
123.		MO SR 	K čl. I § 17 ods. 4  
V druhej vete odporúčame slovo „Útvar“ nahradiť slovami „Vedúci útvaru“. 

Odôvodnenie: 
Odporúčame, aby povinnosť rokovať s vedúcim ústredného orgánu ako vedúcim správcu rozpočtovej kapitoly bola ustanovená vedúcemu útvaru vnútorného auditu, a nie útvaru vnútorného auditu ako organizačnej zložke. 
 	O 	N	Nie je jasný dôvod, ustanovením nie je vylúčené, aby vedúci ústredného orgánu ako vedúci správcu rozpočtovej kapitoly rokoval  s vedúcim útvaru vnútorného auditu.	
124.		MO SR 	K čl. I § 18 ods. 1  
1. Slová „Správca kapitoly štátneho rozpočtu“ odporúčame nahradiť slovami „Útvar vnútorného auditu“. 

2. Za písmeno a) odporúčame vložiť nové písmeno b) v znení: „b) správu o vykonaní vnútorného auditu predložiť bezodkladne vedúcemu správcu rozpočtovej kapitoly“. 
Doterajšie označenie písmen b) a c) odporúčame označiť ako písmená c) a d). 

Odôvodnenie: 
1. Navrhujeme konkretizovať povinnosť správcu rozpočtovej kapitoly zasielať napr. ročnú správu, ktorú predkladá vedúcemu správcu rozpočtovej kapitoly. Podľa medzinárodne uznávaných audítorských štandardov, zo štandardu č. 1110 – Organizačná nezávislosť, povinnosť predkladať správy vedeniu vyplýva priamo vedúcemu útvaru interného auditu. Interpretácia štandardu 1110 obsahuje príklady funkčného odovzdávania správ vedeniu spoločnosti o aktivitách interného auditu vykonávaných vo vzťahu k plánu a vo vzťahu k ostatným činnostiam priamo od vedúceho interného auditu. 

2. Podľa medzinárodne uznávaných audítorských štandardov – štandard č. 2440 – Distribúcia výsledkov, č. 2440.A1 – Vedúci interného auditu zodpovedá za odovzdanie záverečných výsledkov auditu tým subjektom, ktoré sú schopné zaistiť, že týmto výsledkom bude venovaná zodpovedajúca pozornosť. Uvedené je rozpracované v § 16 ods. 1 návrhu zákona v tom, že „vedúci správcu kapitoly zodpovedá za efektívne a účinné využitie výsledkov vnútorného auditu...“, avšak v celom návrhu zákona chýba povinnosť odovzdať vedúcemu správcu rozpočtovej kapitoly výsledok vnútorného auditu. 
 	O 	A	Ad 1. Akceptované zapracovaním do textu.
Ad 2 Akceptované doplnením § 17 ods. 8.
	
125.		MO SR 	K čl. I § 19 ods. 6  
Odporúčame vypustiť slovo „služby“ pred slovami „Vojenského spravodajstva“ .  	O 	A	Zapracovaním do textu.	
126.		MO SR 	K čl. I k poznámke pod čiarou k odkazu 23 
V poznámke pod čiarou k odkazu 23 odporúčame doplniť slová „zákon č. 198/1994 Z. z. o Vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov“. 

Odôvodnenie: 
Uvedený právny predpis tiež upravuje podmienky, za ktorých môže oprávnená osoba alebo prizvaná osoba vstupovať do objektu a zariadenia v nevyhnutnom rozsahu. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
127.		MO SR 	K čl. I § 20 ods. 2 písm. a) a ods. 4 písm. a)  
Za slovo „časťou“ odporúčame vložiť slová „alebo predmetom auditu vykonávaného verejnou správou“. Uvedené sa primerane vzťahuje aj na § 21 ods. 1 písm. a) a § 21 ods. 3 písm. a) a b). 

Odôvodnenie: 
Navrhovaný text sa celý javí ako príslušný len k finančnej operácii, ktorá je predmetom finančnej kontroly, pričom predmetom auditu podľa príslušného poverenia je širší rozsah možnej dokumentácie v nadväznosti na navrhovaný cieľ uvedený v § 10 ods. 2 návrhu zákona. 
 	O 	A	Úpravou textu.	
128.		MO SR 	K čl. I § 20 ods. 4 písm. b) a c)  
Odporúčame zjednotiť používanie pojmov „písomného zoznamu o splnených opatreniach“ a „písomného zoznamu o splnení opatrení“. Uvedené sa primerane vzťahuje aj na ustanovenia § 21 ods. 3 písm. h) a § 22 ods. 4 písm. b).  	O 	A	Zapracovaním do textu.	
129.		MO SR 	K čl. I § 22 ods. 3 písm. e)  
Za slovo „predpisov“ odporúčame vložiť slová „alebo vnútorných predpisov“. 

Odôvodnenie: 
Predmetom overovania finančnou kontrolou podľa § 6 ods. 4 písm. g) návrhu zákona a auditom podľa § 10 ods. 2 písm. d) návrhu zákona sú aj vnútorné predpisy. 
 	O 	ČA	Zapracovaním do použitím spojenia „osobitných predpisov“	
130.		MO SR 	K čl. I § 22 ods. 4 písm. a)  
Odporúčame slovo „oprávnenej nahradiť slovom „povinnej“. 

Odôvodnenie: 
Z pohľadu zámeru zákona má opodstatnenie evidovať dátum, kedy prijme povinná osoba návrh správy/čiastkovej správy 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
131.		MO SR 	K čl. I § 24 ods. 1  
Za slová „orgán verejnej správy“ odporúčame vložiť slová „alebo správca rozpočtovej kapitoly“ a za slovo „prizvať“ slová „zamestnanca jeho organizačného útvaru“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť aj možnosť prizvať odborníka v rámci vlastnej rozpočtovej kapitoly. Podľa medzinárodne uznávaných audítorských štandardov, štandard č. 1210 – Odbornosť a 1210.A1 vedúci útvaru vnútorného auditu je povinný zabezpečiť odborné poradenstvo a podporu ak vnútorní audítori nemajú potrebné vedomosti a zručnosti k vykonaniu auditu. 
 	O 	N	Vnútorný audit sa vykonáva na základe poverenia schváleného štatutárnym orgánom verejnej správy, čo znamená, že práve z dôvodu zabezpečenia odbornosti sa môže štatutárny orgán správcu kapitoly štátneho rozpočtu rozhodnúť poveriť výkonom vnútorného auditu napríklad aj experta na IT, ktorý je zamestnancom správcu kapitoly, ale nemusí byť bezpodmienečne zamestnancom útvaru vnútorného auditu. Zároveň platí, že viesť vnútorný audit môže len vnútorný audítor.
Zároveň platí, že správca kapitoly štátneho rozpočtu je orgán verejnej správy, preto nie je nutné osobitne dopĺňať za slová „orgán verejnej správy“ aj slová „alebo správcu kapitoly štátneho rozpočtu“.	
132.		MPRV SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
133.		MPSVR SR 	K čl. I § 4 ods. 4 

Zásadne žiadam v § 4 ods. 4 rozšíriť povinnosť Úradu vládneho auditu vo väzbe na v čl. II bode 3 upravovaný § 31 ods. 9 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy, v zmysle ktorého nový Úrad vládneho auditu (namiesto správy finančnej kontroly) bude ukladať a vymáhať odvod, penále a pokutu za porušenie finančnej disciplíny štátnou rozpočtovou organizáciou a štátnou príspevkovou organizáciou alebo za porušenie finančnej disciplíny inou právnickou osobou alebo fyzickou osobou pri nakladaní s prostriedkami štátneho rozpočtu a s prostriedkami Európskej únie. 
Odôvodnenie: 
Zo znenia § 4 ods. 4 ako ho navrhuje predkladateľ povinnosť ustanovená Úradu vládneho auditu nepokrýva všetky prostriedky štátneho rozpočtu. Upozorňujem, že znenie navrhované predkladateľom upravuje len zahraničné zdroje vrátane spolufinancovania a podiel zaplatenej dane. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

§ 4 ods. 4 písm. h) upravuje, že Úrad vládneho auditu vykonáva aj iné úlohy uvedené v osobitných predpisoch s odkazom okrem iného aj na zákon 523/2004. Osobitným predpisom je aj zákon 523/2004 ktorý osobitne upravuje kompetencie Úradu vládneho auditu. legislatívne pravidlá vlády SR zakazujú recepciu ustanovení jedného zákona do ustanovené iných zákonov. Kompetencia vykonávať správne konanie na medzinárodné prostriedky nie je upravená zákonom 523/2004, preto musí byť upravená osobitným predpisom, ktorý m je v tomto prípade nový zákon.	
134.		MPSVR SR 	K čl. I § 6 ods. 4 písm. b)  

Zásadne žiadam v § 6 ods. 4 znenie písmena b) nahradiť znením: 
„b) rozpočtom orgánu verejnej správy na dva nasledujúce rozpočtové roky, ak ide o realizáciu verejného obstarávania podľa osobitného predpisux) a ak sa výdavky na tento účel vynaložia 
aj počas nasledujúcich dvoch rozpočtových rokov,“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
„x) Zákon č. 25/2006 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Nie je možné súhlasiť s úpravou, aby sa každá finančná operácia alebo jej časť kontrolovala 
s rozpočtom orgánu verejnej správy na dva rozpočtové roky nasledujúce po príslušnom rozpočtovom roku (§ 6 ods. 4 písm. a) návrhu), ak financovanie finančnej operácie alebo jej časti neskončí v príslušnom rozpočtovom roku; to platí, ak je orgánom verejnej správy štátna rozpočtová organizácia. Preto je potrebné predkladateľom navrhovanú právnu úpravu preformulovať podľa súčasne platného zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole 
a vnútornom audite, aby sa finančnou kontrolou overoval súlad finančnej operácie alebo jej časti s rozpočtom orgánu verejnej správy na dva nasledujúce rozpočtové roky, ak ide 
o realizáciu verejného obstarávania podľa osobitného predpisu a ak sa výdavky na tento účel vynaložia aj počas nasledujúcich dvoch rozpočtových rokov, s odvolaním sa na zákon 
č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní. 

Vzhľadom na to, že aktívne opatrenia na trhu práce sú financované osobitným spôsobom, t.j. priebežným zvyšovaním rozpočtu o priebežné a zálohové platby na národné projekty, nie je možné zabezpečovať výkon finančnej kontroly podľa aktuálneho stavu rozpočtu k danému obdobiu vrátane záväzkov na príslušný rozpočtový rok. Systém finančného riadenia štrukturálnych fondov ako aj rozpočet na aktívne opatrenia na trhu práce v štátnom rozpočte neumožňuje zamestnancom ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny a úradov práce, sociálnych vecí a rodiny výkon finančnej kontroly v zmysle návrhu zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou. 

V prípade, že v návrhu zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou 
nebude umožnené osobitné vykonávanie finančnej kontroly, ústredie práce, sociálnych vecí 
a rodiny a úrady práce, sociálnych vecí a rodiny vzhľadom k nízkemu rozpočtu by museli zastaviť financovanie aktívnych opatrení na trhu práce, čo by mohlo mať za následok možné sociálne nepokoje a zvýšenie nezamestnanosti v Slovenskej republike. Existujúce finančné zdroje budú alokované na už vzniknuté záväzky z podpísaných dohôd splatných do konca bežného rozpočtového roka. Nové dohody v súlade s návrhom tohto zákona by nebolo možné uzatvárať. Osobitným problémom je financovanie nástrojov, ktoré sú financovateľné len z prostriedkov štátneho rozpočtu. I z uvedených dôvodov, v podmienkach rezortu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky nie je možné zabezpečiť splnenie predkladateľom navrhovaného ustanovenia. 
 	Z 	A	Rozpor bol odstránený akceptovaním pripomienky 

§ 6 ods. 4 písm. b) bol upravený nasledovne nasledovne:

„b) rozpočtom orgánu verejnej správy na dva rozpočtové roky nasledujúce po rozpočtovom roku podľa písmena a), ak financovanie finančnej operácie alebo jej časti neskončí v príslušnom rozpočtovom roku a ide o realizáciu verejného obstarávania podľa osobitného predpisu odkaz na zákon o verejnom obstarávaní); to platí, ak je orgánom verejnej správy štátna rozpočtová organizácia,“.
	
135.		MPSVR SR 	K čl. I § 7  

Zásadne žiadam v § 7 doplniť nový odsek 5, ktorý znie: 
„(5) Pri aktívnych opatreniach na trhu práce podľa osobitného predpisuy) sa základná finančná kontrola vykonáva podľa § 6 ods. 4 písm. c). Ak majú byť vyplatené finančné príspevky vykonáva sa základná finančná kontrola podľa § 6 ods. 4 písm. a).“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu y znie: 
„y) Zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti je nosný zákon, prostredníctvom ktorého Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny a úrady práce, sociálnych vecí a rodiny podporujú znižovanie nezamestnanosti, zvyšovanie zamestnateľnosti a zmierňujú nepriaznivú situáciu občanov pri hľadaní si zamestnania. Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny a úrady práce sociálnych vecí a rodiny v rámci svojej hlavnej činnosti financujú aktívne opatrenia na trhu práce osobitným spôsobom, a to priebežným zvyšovaním rozpočtu o priebežné a zálohové platby na národné projekty, preto nie je možné zabezpečovať výkon finančnej kontroly podľa aktuálneho stavu rozpočtu k danému obdobiu vrátane záväzkov na príslušný rozpočtový rok. 
Znením § 7 ods. 5 na základe predchádzajúcich rokovaní s Ministerstvom financií Slovenskej republiky navrhujem, aby v prvej etape finančnej kontroly (pri vstupe do záväzku) bol kontrolovaný súlad so zákonom č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a až pred úhradou záväzku súlad s rozpočtom. 
Systém finančného riadenia štrukturálnych fondov ako aj rozpočet na aktívne opatrenia 
na trhu práce v štátnom rozpočte neumožňuje zamestnancom ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny a úradov práce, sociálnych vecí a rodiny výkon finančnej kontroly podľa predloženého návrhu. 
V prípade, že v návrhu nebude umožnené osobitné vykonávanie finančnej kontroly, ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny a úrady práce, sociálnych vecí a rodiny vzhľadom k nízkemu rozpočtu budú musieť zastaviť financovanie aktívnych opatrení na trhu práce, čo by mohlo mať za následok možné sociálne nepokoje a zvýšenie nezamestnanosti v Slovenskej republike. Existujúce finančné zdroje budú alokované na už vzniknuté záväzky z podpísaných dohôd podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti splatných do konca bežného rozpočtového roka. Nové dohody v súlade s návrhom zákona by nebolo možné uzatvárať. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Ustanovenie § 6 ods. 4 už v súčasnosti umožňuje overovať súlad podľa povahy finančnej operácie. To znamená , že finančnou kontrolou sa overujú tie skutočnosti ktoré sú pre danú finančnú operáciu v danej fáze overovania relevantné. Zároveň z legislatívneho vyjadrenia „alebo“ možno vyvodiť, že nie je nutné pri všetkých finančných operáciách vždy overovať súlad so všetkými skutočnosťami uvedenými v §6 ods. 4. Taktiež nie je možné v zákone špecifikovať ktoré skutočnosti sa pri konkrétnych finančných operáciách majú overovať a ktoré nie. V aplikačnej praxi dochádza k overovaniu veľkého množstva rozdielnych finančných operácií. Bolo by legislatívne neúnosné v zákone konkretizovať a klasifikovať všetky finančné operácie s prihliadnutím na špecifiká, ktoré jednotlivé finančné operácie vykazujú.  Zákon o finančnej kontrole  a audite systémovo upravuje výkon finančnej kontroly pre celú verejnú správu preto, nie je možné umožniť výnimku z pravidiel pre akýkoľvek orgán verejnej správy. Nastavenými pravidlami je zabezpečené, aby orgán verejnej správy nevytváral záväzky, na ktoré nemá vo svojom rozpočte dostatok zdrojov.
	
136.		MPSVR SR 	K čl. I § 8 ods. 3  

Zásadne žiadam v čl. I § 8 ods. 3 doplniť, že administratívna finančná kontrola sa nevykonáva ani v prípadoch, ak sa finančná operácia alebo jej časť vykonáva na základe rozhodnutia v konaní podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti, zákona 
č. 561/2007 Z. z. o investičnej pomoci, zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách 
a zákona č. 544/2010 Z. z. o dotáciách v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí 
a rodiny Slovenskej republiky. 
Odôvodnenie: 
Poskytovanie finančných prostriedkov na aktívne opatrenia na trhu práce podľa zákona 
č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti nie je podmienené vydaním písomného rozhodnutia v správnom konaní. Poskytovanie finančných prostriedkov na aktívne opatrenia na trhu práce sa realizuje len na základe podkladov preukazovaných povinnou osobou bez vydávania rozhodnutia v správnom konaní. Poskytovanie finančných prostriedkov na základe zákona 
č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách je tiež možné bez vydávania rozhodnutia v správnom konaní. Zároveň poskytovanie dotácií sa neriadi všeobecným predpisom o správnom konaní, finančná operácia alebo jej časť sa realizuje po vykonaní základnej finančnej kontroly bez vydania rozhodnutia. 
 	Z 	N	Po odstúpení od pripomienky bol rozpor odstránený.

Vzhľadom na splnenie podmienky Európskej komisie ohľadom dostatočného zabezpečenia súdnej a inej právnej ochrany je potrebné informovať dotknuté subjekty o výsledku kontroly a to aj v prípade, ak orgán vykonávajúci kontrolu nezistí žiadne nedostatky. So závermi kontroly sa dotknutý subjekt nemusí stotožniť ani v prípade že orgán formálne nedostatky nezistí, ale napríklad dotknutému subjektu poskytne finančné prostriedky v nižšej výške ako pôvodne očakával.
	
137.		MPSVR SR 	K čl. I § 8 ods. 3 

Zásadne žiadam v § 8 ods. 3 doplniť, že administratívna finančná kontrola sa nevykonáva ani v prípadoch, ak sa finančná operácia alebo jej časť realizuje na základe splnenia podmienok nároku po vykonaní základnej finančnej kontroly bez vydania rozhodnutia v správnom konaní. 
Odôvodnenie: 
V zmysle platnej legislatívy vznik nároku na niektoré štátne sociálne dávky nie je podmienený vydaním písomného rozhodnutia v správnom konaní. 
Mesačné poskytovanie niektorých peňažných príspevkov na kompenzáciu podľa zákona 
č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia (peňažný príspevok na osobnú asistenciu, peňažný príspevok na prepravu) sa po prvotnom priznaní rozhodnutím vydaným v správnom konaní ďalej realizuje len na základe podkladov mesačne preukazovaných účastníkom konania bez vydávania ďalšieho rozhodnutia v správnom konaní. 
 	Z 	N	Po odstúpení od pripomienky bol rozpor odstránený.

Vzhľadom na splnenie podmienky Európskej komisie ohľadom dostatočného zabezpečenia súdnej a inej právnej ochrany je potrebné informovať dotknuté subjekty o výsledku kontroly a to aj v prípade, ak orgán vykonávajúci kontrolu nezistí žiadne nedostatky. So závermi kontroly sa dotknutý subjekt nemusí stotožniť ani v prípade že orgán formálne nedostatky nezistí, ale napríklad dotknutému subjektu poskytne finančné prostriedky v nižšej výške ako pôvodne očakával.
 	
138.		MPSVR SR 	K čl. I § 9 ods. 3 

Zásadne žiadam v § 9 ods. 3 na konci pripojiť túto vetu: „Zamestnanci vykonávajúci kontrolu na mieste nesmú vykonávať základnú finančnú kontrolu a administratívnu finančnú kontrolu z dôvodu vylúčenia zásahov smerujúcich k ich ovplyvňovaniu pri výkone kontroly.“. 
Odôvodnenie: 
V osobitnej časti dôvodovej správy k § 9 sa okrem iného uvádza, že „je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy ako organizačne usporiada výkon finančnej kontroly 
na mieste tak, aby naplnil ciele orgánu verejnej správy. Orgány verejnej správy, ktoré využívali inštitút následnej finančnej kontroly, môžu využívať pre potreby kontroly inštitút finančnej kontroly na mieste. Útvar vykonávajúci kontrolu na mieste, môže byť organizačne nezávislý od iných organizačných útvarov orgánu verejnej správy alebo môže byť súčasťou opisu činností alebo pracovnej náplne zamestnancov vykonávajúcich administratívnu finančnú kontrolu s cieľom umožniť tým istým zamestnancom, ktorí rozhodujú o pridelení finančných prostriedkov prostredníctvom administratívnej finančnej kontroly ísť skontrolovať finančnú operáciu aj na miesto.“. 
Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny denne poskytujú príspevky zo zdrojov ESF a štátneho rozpočtu (ESF 85% : ŠR 15%) na podporu zamestnanosti, ktoré zamestnanci referátu kontroly priebežne kontrolujú. 
Vzhľadom na to, že návrhom zákona zanikne inštitút následnej finančnej kontroly, resp. sa bude transformovať do kompetencií vnútorného auditu pri orgánoch verejnej správy, ktorým je správca kapitoly štátneho rozpočtu, prípadne sa bude vykonávať formou kontroly 
na mieste, je neprípustné, aby v orgánoch verejnej správy, ktoré nie sú správcami kapitoly štátneho rozpočtu, osoba, ktorá má vykonať objektívnu kontrolu v plnom rozsahu (vrátane doterajšej následnej finančnej kontroly), zároveň zodpovedala za administratívny proces spojený s realizáciou projektu (vrátane rozhodovania o pridelení prostriedkov) a bola previazaná s danou kontrolovanou finančnou operáciou, tak ako to pripúšťa návrh zákona. 
Postup navrhovaný predkladateľom by poprel základné atribúty kontroly, ktorými sú jej nezávislosť a objektívnosť. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar.
	
139.		MPSVR SR 	K čl. I § 22 ods. 1 

Zásadne žiadam v § 22 ods. 1 vypustiť poslednú vetu. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na to, že pri poskytovaní príspevkov podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti ide o veľký objem vykonaných administratívnych kontrol, zasielanie správ, resp. čiastkových správ je veľkou administratívnou aj finančnou záťažou pre úrady práce, sociálnych vecí rodiny, a preto navrhujeme, aby sa správy z vykonaných kontrol robili len v prípadoch, ak budú zistené nedostatky. 
 	Z 	N	Po odstúpení od pripomienky bol rozpor odstránený.

Vzhľadom na splnenie podmienky Európskej komisie ohľadom dostatočného zabezpečenia súdnej a inej právnej ochrany je potrebné informovať dotknuté subjekty o výsledku kontroly a to aj v prípade, ak orgán vykonávajúci kontrolu nezistí žiadne nedostatky. So závermi kontroly sa dotknutý subjekt nemusí stotožniť ani v prípade že orgán formálne nedostatky nezistí, ale napríklad dotknutému subjektu poskytne finančné prostriedky v nižšej výške ako pôvodne očakával.
	
140.		MPSVR SR 	K čl. I § 22 ods. 4 písm. a) 

Zásadne žiadam v § 22 ods. 4 písm. a) slovo „oprávnenej“ nahradiť slovom „povinnej“. 
Odôvodnenie: 
Návrh čiastkovej správy alebo návrh správy sa doručuje na oboznámenie povinnej osobe. Oprávnená osoba návrh čiastkovej správy alebo návrh správy vypracuje. 
 	Z 	A	Zapracovaním do textu.	
141.		MPSVR SR 	K čl. I 

Upozorňujem na to, že úrady práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti poskytujú príspevky (verejné financie) nespadajú do definície orgánu verejnej správy podľa čl. I § 2 písm. f) predloženého návrhu zákona. Zákonom 
č. 310/2014 Z. z. došlo s účinnosťou od. 1. januára 2015 k zmenám v zákone č. 453/2003 
Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti. Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny sa stali preddavkovými organizáciami, stratili teda právnu subjektivitu, avšak so zachovaním ich statusu orgánu štátnej správy, ktorý na základe dohôd podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti poskytuje príspevky (verejné financie), nie je ich teda možné subsumovať pod žiaden z definičných znakov. 

 	O 	N	Úrady práce aj keď sú preddavkovými organizáciami, sú súčasťou ústredia práce, ktorý je orgán verejnej správy. Z uvedeného dôvodu sú aj úrady práce súčasťou orgánu verejnej správy a teda pravidlá pre orgán verejnej správy sa vzťahujú na úrady práce rovnako.	
142.		MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 

Poukazujem na to, že podľa zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a zákona 
č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách sa poskytujú príspevky na základe dohody, ktorá nespadá pod režim zmluvy uzatvorenej podľa Obchodného zákonníka alebo Občianskeho zákonníka [§ 6 ods. 3 písm. d) a ods. 4 písm. e) a § 10 ods. 2 písm. d) návrhu] ani 
pod rozhodnutie vydané na základe osobitného predpisu [§ 6 ods. 4 písm. f)]. 
 	O 	N	Vzhľadom na splnenie podmienky Európskej komisie ohľadom dostatočného zabezpečenia súdnej a inej právnej ochrany je potrebné informovať dotknuté subjekty o výsledku kontroly a to aj v prípade, ak orgán vykonávajúci kontrolu nezistí žiadne nedostatky. So závermi kontroly sa dotknutý subjekt nemusí stotožniť ani v prípade že orgán formálne nedostatky nezistí, ale napríklad dotknutému subjektu poskytne finančné prostriedky v nižšej výške ako pôvodne očakával.
	
143.		MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 

Odporúčam v celom návrhu zákona (napríklad § 10) slová „vnútorný audit a vládny audit“ 
vo všetkých tvaroch nahradiť slovami „vnútorný audit alebo vládny audit“ v príslušnom gramatickom tvare. 
Odôvodnenie: 
Vládny audit je funkčne a organizačne oddelený a nezávislý od iných organizačných útvarov, finančnej kontroly a vnútorného auditu. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
144.		MPSVR SR 	K čl. I § 2 písm. j) 

Odporúčam bližšie špecifikovať pojem „v správnom čase“ a pojem „vo vhodnom množstve“. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu zabezpečenia korektnej aplikácii princípu hospodárnosti v praxi. 

 	O 	ČA	Pojmy správny čas a vhodné množstvo a ich vzťah k princípu hospodárnosti sú bližšie vysvetlené v dôvodovej správe. 	
145.		MPSVR SR 	K čl. I § 5 ods. 1 písm. l) 

Odporúčam v § 5 ods. 1 písm. l) zvážiť zmenu umiestnenia odkazu 12 nad slovo „zamestnancom“, prípadne vypustiť tento odkaz spolu s poznámku pod čiarou k nemu. 
Odôvodnenie: 
V prípade, že bolo zámerom predkladateľa vyjadriť, že za zamestnanca sa na účely predloženého návrhu zákona považuje aj štátny zamestnanec a zamestnanec pri výkone práce vo verejnom záujme odporúčam umiestniť odkaz k poznámke pod čiarou 12 nad slovo „zamestnanec“, prípadne tento zámer vyjadriť v spoločných ustanoveniach vymedzením pojmu zamestnanec. 
 	O 	N	Odkaz pod čiarou nedefinuje pojem zamestnanec, ale odkazuje na predpisy, podľa ktorých mali byť vyvodené zodpovednosti za nedostatky.	
146.		MPSVR SR 	K čl. I § 13 ods. 6 

Odporúčam v § 13 ods. 6 spresniť znenie poznámky pod čiarou k odkazu 19. 
Odôvodnenie: 
Predmetné ustanovenia zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe neupravujú dôvody, ale skutočnosti, ktoré sú považované za zmenu štátnozamestnaneckého pomeru alebo sú alebo nie sú považované za vykonávanie štátnej služby. Zároveň upozorňujem na to, že niektoré 
z ustanovení uvedených v poznámke pod čiarou pôsobia zmätočne voči zneniu § 13 ods. 6 alebo voči sebe navzájom. § 68 ods. 1 písm. g) prvý bod zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe upravuje neprítomnosť štátneho zamestnanca v štátnej službe z dôvodu dočasnej pracovnej neschopnosti (bez limitovania dĺžky jej trvania), naopak § 13 ods. 6 návrhu upravuje dočasnú pracovnú neschopnosť s dĺžkou trvania najmenej 60 dní. Poznámka 
pod čiarou odkazuje na § 32 písm. i) (zrejme ods. 1) zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe, teda na zaradenie mimo činnej štátnej služby (všeobecne bez obmedzenia), naopak odkazom na § 68 zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe sa odkazuje na zaradenie mimo činnej štátnej služby okrem zaradenia mimo činnej štátnej služby podľa § 41 zákona 
č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe. 
 	O 	N	Uvedená úprava je dostačujúca.	
147.		MPSVR SR 	K čl. I § 16 ods. 5 

Odporúčam v § 16 ods. 5 vypustiť slová „o finančnej kontroly“. 
Odôvodnenie: 
Pripomienka legislatívno – technická. 
 	O 	A	Úpravou textu.	
148.		MPSVR SR 	K čl. I § 16 ods. 6 

Odporúčam v § 16 ods. 6 za slová „vypracovať a“ vložiť slová „vedúci útvaru vnútorného auditu“. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu jednoznačnej a presnej právnej úpravy. 
 	O 	N	Ustanovenie upravuje, že útvar vnútorného auditu predkladá útvar, s predpokladom, že dokument bude schválený aj vedúcim útvaru vnútorného auditu.	
149.		MPSVR SR 	K čl. I § 17 ods. 6 

Odporúčam v § 17 znenie odseku 6 nahradiť znením: 
„(6) Program vnútorného auditu vypracúva útvar vnútorného auditu a vedúcemu správcu kapitoly štátneho rozpočtu ho predkladá vedúci útvaru vnútorného auditu pre každý vnútorný audit.“. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu jednoznačnej a presnej právnej úpravy. 

 	O 	ČA	Zapracovaním do textu nasledovne:
Program vnútorného auditu schvaľuje štatutárny orgán správcu kapitoly štátneho rozpočtu pre každý vnútorný audit pred začatím vnútorného auditu.
	
150.		MPSVR SR 	K čl. I § 18 ods. 1 

Odporúčam v § 18 ods. 1 slová „Správca kapitoly štátneho rozpočtu“ nahradiť slovami „Útvar vnútorného auditu“. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na konštatovanie v osobitnej časti dôvodovej správy k § 18, že táto povinnosť existuje aj v súčasnom období, odporúčam, aby boli tieto povinnosti ponechané útvaru vnútornému auditu (§ 31a zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite). 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
151.		MPSVR SR 	K čl. I § 19 ods. 3 písm. b) 

Odporúčam v § 19 ods. 3 písm. b) za slová „a to“ vložiť slová „vládny audit“. 
Odôvodnenie: 
Pripomienka legislatívno – technická. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
152.		MPSVR SR 	K čl. I § 20  

Je potrebné spresniť aký druh správy sa vykoná pri administratívnej finančnej kontrole. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na to, že všetky formy kontroly sú definované v § 20 a nasledujúcich paragrafoch, nie je jasné, aké písomnosti je potrebné vyhotovovať a čo je potrebné dodržiavať pri každej 
z kontrol osobitne (napr. kedy čiastkovú správu, návrh čiastkovej správy, kedy správu a kedy čiastkovú správu...). Z hľadiska aplikácie daných ustanovení zamestnancami verejnej správy v konkrétnych prípadoch ich možno považovať za zmätočné a nejasné. 
 	O 	N	V príslušných ustanoveniach  návrhu zákona je konkrétne definované v akých prípadoch sa vyhotovujú jednotlivé typy správ. Zároveň sú v návrhu zákona presne určené obsahové náležitosti jednotlivých typov správ. Platí, že všetky typy správ je možné vypracovať za splnenia podmienok ustanovených zákonom z administratívnej finančnej kontroly, finančnej kontroly na mieste ako aj vnútorného auditu a vládneho auditu z uvedeného dôvodu sú upravené v spoločných ustanoveniach.	
153.		MPSVR SR 	K čl. I § 20 ods. 4 písm. a) 

Odporúčam v § 20 ods. 4 písm. a) za slová „oprávnená osoba vráti“ vložiť slová 
„v pôvodnom stave“. 
Odôvodnenie: 
Potreba úpravy vyplýva z aplikačnej praxe. 
 	O 	N	Z dôvodu nejasnosti formulácie „pôvodný stav“ a aplikačnej praxe. V znení zákona je ustanovenie, ktoré určuje ochranu pred stratou, zničením, poškodením a zneužitím predložených dokumentov. 	
154.		MPSVR SR 	K čl. I § 20 ods. 4 písm. b) 

Odporúčam v § 20 ods. 4 písm. b) za slová „prizvanou osobou“ vložiť slová „nie kratšej ako 5 pracovných dní“. 
Odôvodnenie: 
Potreba úpravy vyplýva z aplikačnej praxe. 
 	O 	N	Termín lehoty musí byť nastavený primerane vzhľadom na zistené nedostatky. Napríklad pri jednom nedostatku nie je nutné dávať na vyjadrenie 5 pracovných dní, alebo v praxi môžu nastať prípady, že sa povinná osoba ako aj oprávnená osoba dohodnú na kratšej lehote.	
155.		MPSVR SR 	K čl. I § 20 ods. 7 

Odporúčam v § 20 za odsek 7 vložiť nový odsek 8, ktorý znie: 
„(8) Správu o výsledku vnútorného auditu vykonávaného verejnou správou predkladá vedúci útvaru vnútorného auditu vedúcemu správcu kapitoly štátneho rozpočtu.“. 
Zároveň je potrebné doterajší odsek 8 označiť ako odsek 9. 
Odôvodnenie: 
Vo vzťahu k čl. I § 16 ods. 1 návrhu zákona. 
 	O 	A	Doplnením § 17 ods. 8.
	
156.		MPSVR SR 	K čl. I § 21 ods. 3 písm. d) 

Odporúčam v § 21 ods. 3 písm. d) na konci pripojiť tieto slová: „alebo oznámiť dôvody, 
pre ktoré neboli zohľadnené odporúčania a prijaté opatrenia“. 
Odôvodnenie: 
Uvedené odporúčam doplniť vzhľadom na skutočnosť, že v prípade, ak auditovaná osoba neakceptuje zistený nedostatok a odporúčanie, je v zmysle návrhu zákona nútená prijať opatrenia aj v takýchto prípadoch, kde aj po prerokovaní predbežnej správy dochádza 
k rozpornému postaveniu auditovanej osoby s orgánom auditu. Prípadne odporúčam uviesť do návrhu zákona aj postup, ktorý môže auditovaná osoba uplatniť (na koho sa obrátiť), ak dôjde k takýmto rozporom. 

 	O 	N	Z dôvodu, že ku každému nedostatku je potrebné prijať opatrenia, či v správe sú uvedené opatrenia alebo odporúčania. Z dôvodu vymožiteľnosti prijatia adekvátnych nápravných opatrení k zisteným nedostatkom nemôže byť ustanovená možnosť oznámiť dôvody pre ktoré neboli prijaté opatrenia.	
157.		MPSVR SR 	K čl. I § 21 ods. 5 

Odporúčam v § 21 ods. 5 slová „návrhu čiastkovej správy a návrhu správy“ nahradiť slovami „návrhu čiastkovej správy alebo návrhu správy“. 
Zároveň odporúčam uvedenú zmenu vykonať aj v celom znení návrhu. 
Odôvodnenie: 
Znenie, ako ho navrhuje predkladateľ mení jeho význam. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
158.		MPSVR SR 	K čl. I § 24 ods. 1 

Odporúčam v § 24 ods. 1 za slovo „prizvať“ vložiť slová „zamestnanca správcu rozpočtovej kapitoly,“. 
Odôvodnenie: 
Na vykonanie administratívnej finančnej kontroly, finančnej kontroly na mieste alebo auditu vykonávaného verejnou správou môže orgán verejnej správy prizvať aj zamestnanca správcu rozpočtovej kapitoly. 
 	O 	N	Zamestnanec správcu rozpočtovej kapitoly nemusí vystupovať v pozícii prizvanej osoby, ale môže byť priamo poverený štatutárnym orgánom správcu kapitoly štátneho rozpočtu uvedený ako člen audítorskej skupiny.	
159.		MPSVR SR 	K čl. I § 24 ods. 3 

Odporúčam v § 24 ods. 3 na konci pripojiť tieto slová: „pokiaľ sa prizvaná osoba s orgánom verejnej správy nedohodne inak“. 
Odôvodnenie: 
Navrhované sa týka najmä situácií, kedy jeden orgán verejnej správy prizýva zamestnanca iného orgánu verejnej správy a nie je účelné uhrádzať si vzájomne náklady. 
 	O 	A	Zapracovaním v texte.
	
160.		MPSVR SR 	K čl. I § 28 ods. 8 

Odporúčam v § 28 ods. 8 slová „vychádza z povahy, zo závažnosti, z doby trvania 
a následkov“ nahradiť slovami „prihliada na povahu, závažnosť, dobu trvania a následky“. 
Odôvodnenie: 
Pripomienka legislatívno – technická, zosúladenie so zaužívanou terminológiou. 
 	O 	A	Zapracovaním v texte.
	
161.		MPSVR SR 	K čl. I § 30 ods. 1 

Odporúčam v § 30 ods. 1 nahradiť citáciu zákona slovami „osobitného predpisu“ 
a príslušným odkazom a poznámkou pod čiarou. 
Odôvodnenie: 
Pripomienka legislatívno – technická. 

 	O 	N	Znenie je legislatívne správe a formulácia je zaužívaná legislatívnou praxou.	
162.		MPSVR SR 	K čl. I § 30 ods. 8 

Odporúčam v § 30 znenie odseku 8 nahradiť znením: 
„(8) Práva a povinnosti vyplývajúce zo štátnozamestnaneckých vzťahov, pracovnoprávnych vzťahov a iných právnych vzťahov štátnych zamestnancov a zamestnancov správ finančnej kontroly prechádzajú na Úrad vládneho auditu.“. 
Odôvodnenie: 
Pripomienka legislatívno – technická, spresnenie textu. 
 	O 	ČA	Zapracovaním v texte.
	
163.		MPSVR SR 	K čl. I § 31  

Odporúčam v § 31 bode 1 za slová „v znení zákona č.“ vložiť slová „150/2001 Z. z., zákona č.“. 
Odôvodnenie: 
Pripomienka legislatívno – technická. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu. 	
164.		MPSVR SR 	Všeobecne k poznámkam pod čiarou 

Odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 10 doplniť aj zákon č. 528/2008 Z. z. 
o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva v znení neskorších predpisov. 
Odporúčam v poznámke pod čiarou k odkazu 18 doplniť aj zákon č. 25/2006 Z. z. 
o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a zákon č. 292/2014 Z. z. o príspevku poskytovanom z európskych štrukturálnych 
a investičných fondov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu potreby jednoznačnej právnej úpravy. 
 	O 	A
	Zapracovaním do textu.	
165.		MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov a predkladacej správe 

Odporúčam vypracovať doložku vybraných vplyvov vzhľadom na vplyv predkladaného materiálu na rozpočet verejnej správy v súlade s Aktualizovanou jednotnou metodikou 
na posudzovanie vybraných vplyvov. 
Zároveň odporúčam primerane upraviť aj predkladaciu správu ohľadne konštatovania o vplyve návrhu na rozpočet verejnej správy. 
Odôvodnenie: 
Nie je možné súhlasiť s konštatovaním v doložke vybraných vplyvov a predkladacej správe, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy, keďže § 4 sa zriaďuje rozpočtová organizácia - Úrad vládneho auditu, ktorá svojimi príjmami a výdavkami bude napojená 
na rozpočet Ministerstva financií Slovenskej republiky (napriek zrušeniu správ finančnej kontroly). Zvýšené výdavky budú z dôvodu vypracúvania a zasielania návrhu čiastkovej správy, návrhu správy, čiastkovej správy a správy (zvýšené administratívne výdavky: mzdové výdavky, papier, tonery a poštovné). Z uvedeného je zrejmé, že materiál má vplyv 
na rozpočet verejnej správy. 

 	O 	N	Skutočnosť že bude zriadený Úrad vládneho auditu nezakladá vplyv na štátny rozpočet, keďže predpokladaný rozpočet pre Úrad vládneho auditu je totožný s predpokladaným rozpočtom pre správy finančnej kontroly.  Návrhom zákona sa nezakladá ani nová povinnosť v súvislosti so zasielaním správy pri výkone kontroly alebo auditu, keďže táto povinnosť bola zavedená už novelou zákona účinnou od 1.11.2014. 	
166.		MS SR 	K vlastnému materiálu  
Navrhujeme zosúladenie poznámok pod čiarou s Legislatívnymi pravidlami vlády, najmä správne používanie skrátených citácií – nepíše sa dodatok „v znení neskorších predpisov“ a slovných citácií – Trestný zákon, Občiansky zákonník a Obchodný zákonník. Ide najmä o poznámky pod čiarou 3),4),8),14),16),23),24),28). 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N

	Z dôvodu, že uvedené formulácie nie sú v rozpore s legislatívnymi pravidlami vlády
	
167.		MS SR 	K § 2 písm. d)  
V definícii finančnej operácie navrhujem text „právny úkon majetkovej povahy alebo iný úkon majetkovej povahy,“ upraviť takto: „právny úkon alebo iný úkon majetkovej povahy,“. 
Odôvodnenie: 
Tvorcom zákona navrhované znenie a priori nezahŕňa právne úkony, ktoré nemajú majetkovú povahu, napr. akty pracovnoprávneho charakteru, ktoré ale majú dopad min. na čerpanie rozpočtu a ich realizácia je podmienená overením prinajmenšom tejto skutočnosti. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
168.		MS SR 	§ 7 ods. 1 a ods. 2 v spoj. s § 9  
Vykonanie základnej finančnej kontroly je podľa dôvodovej správy obligatórne aj v prípade overovania finančnej operácie alebo jej časti administratívnou finančnou kontrolou alebo kontrolou na mieste. 
Odôvodnenie: 
Okruh osôb vykonávajúcich základnú finančnú kontrolu podľa § 7 ods. 2 (vedúci orgánu verejnej správy alebo ním určený vedúci zamestnanec a príslušní zodpovední zamestnanci) nezohľadňuje okolnosť jej vykonania v prípade kontroly na mieste, keďže kontrolu na mieste môžu vykonávať iné poverené osoby (zo samostatného organizačného útvaru) ako v ods. 2. 
Znenie prvej vety v § 7 ods. 2 navrhujem doplniť takto: „Základnú finančnú kontrolu vykonávajú vedúci orgánu verejnej správy alebo ním určený vedúci zamestnanec orgánu verejnej správy a zamestnanec zodpovedný za rozpočet, verejné obstarávanie, správu majetku alebo iné odborné činnosti podľa povahy finančnej operácie alebo jej časti podľa rozhodnutia vedúceho orgánu verejnej správy alebo osoby vykonávajúce kontrolu na mieste na základe písomného poverenia vydaného vedúcim orgánu verejnej správy alebo ním písomne splnomocneným zamestnancom.“. 
 	O 	N	Z ustanovení zákona priamo vyplýva že zamestnanci, ktorí vykonávajú základnú finančnú kontrolu môžu zároveň vykonávať aj administratívnu finančnú kontrolu alebo finančnú kontrolu na mieste, nie je preto potrebné rozširovať ustanovenie § 7 ods. 1.	
169.		MS SR 	§ 7 
Navrhujeme zaviesť nový odsek 5 k § 7 Základná finančná kontrola, ktorý by bolo analogický k § 8 ods. 3, ale pre výkon základnej finančnej kontroly: 
(5) Ak sa finančná operácia alebo jej časť vykonáva na základe rozhodnutia v správnom konaní, v súdnom konaní alebo v inom konaní podľa osobitných predpisov, ) základná finančná kontrola sa nevykonáva. 

Alternatíva: 
Vylúčiť tento druh výdavkov z pojmu finančnej operácie v § 2 písm. d), čím sa vyčlenia zároveň z procesu kontroly na mieste a auditu. 

Odôvodnenie: 
Ide napr. o priznávanie odmien, náhrad hotových výdavkov a náhrad za stratu času znalcom, tlmočníkom, prekladateľom, advokátom, notárom, exekútorom ap., pričom tieto výdavky sú často mixom preddavkov zložených účastníkmi konania (na účte cudzích prostriedkov) a verejných prostriedkov, u ktorých je následne možný predpis náhrady trov (neúspešným účastníkom v sporových konaniach, odsúdenému ap.) a ktoré vznikajú podľa osobitných predpisov (Trestný poriadok, O.s.p, …). Zabezpečenie základnej finančnej kontroly v takýchto prípadoch evokuje zasahovanie do súdneho rozhodovania, finančná operácia je na základe súdneho rozhodnutia (nezávislého sudcu), ktoré je ťažko viazať na zodpovednosť vedúceho orgánu verejnej správy – v tomto prípade predsedu súdu v zmysle § 6 ods. 2 zákona; v extrémnom ponímaní na porušenie finančnej disciplíny a následné sankcie/príp. rozhodovanie o týchto sankciách v správnom konaní. 
Tieto výdavky sú v návrhu zákona vyňaté len z administratívnej kontroly, pričom, dôvody vyňatia v dôvodovej správe platia rovnako aj pre ostatné fázy kontroly, a tiež audit 
 	O 	N	Vykonanie základnej finančnej kontroly je obligatórne nakoľko aj finančne prostriedky použité orgánom verejnej správy ako odmeny znalcom, tlmočníkom, prekladateľom a podobne sú verejné financie na ktoré sa vzťahujú všetky pravidlá hospodárnosti, efektívnosti, účinnosti a účelnosti. Vykonávanie základnej finančnej kontroly nezasahuje do súdneho rozhodovania, ale aj zamestnanci súdu musia narábať s verejnými prostriedkami zodpovedne a v súlade s pravidlami. Základná finančná kontrola nahradila vykonávanie predbežnej finančnej kontroly v minimálne zmenenej podobe a povinnosť správať sa hospodárne, efektívne, účinne a účelne k verejným prostriedkom vyplýva pre všetky orgány verejnej správy aj v súčasnosti.
Princípy vykonávania základnej finančnej kontroly boli základnými požiadavkami v rámci prístupového procesu SR do EÚ, a okrem iných cieľov sa vykonávaním základnej finančnej kontroly predchádza aj vzniku podvodov a nezrovnalostí, k čomu by mohlo dochádzať, ak by orgány verejnej správy nedodržiavali nastavené pravidlá.	
170.		MS SR 	Všeobecná 
Navrhujeme ponechať pôvodný názov predbežnej finančnej kontroly namiesto novozavedeného pojmu základná kontrola. 

Odôvodnenie: 
Z návrhu zákona je zjavné, že obsahovo sa pri výkone základnej kontroly oproti predbežnej finančnej kontrole nič zásadné nemení, pritom to bude mať dopad na administratívu sprocesovania tejto zmeny (zmeny interných predpisov, opisov činností zamestnancov, formuláre, krycie listy, pečiatky ap.). Ani z dôvodovej správy nie je jasný dôvod a potreba tejto zmeny. 
 	O 	N	Z dôvodu, že slovné spojenie „predbežná“ evokovalo výklad, že finančná operácia sa neoveruje celý čas počas až do splnenia cieľov, ale vykonáva sa len pred vyplatením verejných prostriedkov a z dôvodu, vyjasnenia celkovej filozofie vykonávania tohto typu kontroly bolo potrebné zmeniť aj jej názov.	
171.		MS SR 	Všeobecná, resp. § 7 
Navrhujeme stanoviť limit finančnej operácie, ktorý nepodlieha finančnej kontrole 

Odôvodnenie: 
Obligatórnosť ex ante kontroly je nám známa, ale v praxi je jej zabezpečenie v súlade so zákonom najmä pri príjmových hotovostných operáciách v minimálnych čiastkach nemožné. 
 	O 	N	Z dôvodu, že vykonanie základnej finančnej kontroly sa potvrdzuje menom, dátumom, podpisom a vyjadrením, či je alebo nie je možné finančnú operáciu alebo jej časť vykonať, v nej pokračovať, alebo vymáhať poskytnuté plnenie, ak sa finančná operácia už vykonala sa jej výkon zjednodušil. Aj pri príjmových finančných operáciách je potrebné sledovať, či verejné financie prišli v správnej výške. Z uvedeného dôvodu je nutné aj pri príjmových operáciách vykonávať základnú finančnú kontrolu.	
172.		MS SR 	§ 8 ods. 1  
Z ustanovenia jednoznačne nevyplýva, či je administratívnu finančnú kontrolu orgán verejnej správy povinný vykonať pri každej finančnej operácii alebo jej časti, alebo ju môže vykonať na vzorke, preto je potrebné ustanovenie spresniť. 
Odôvodnenie: 
Ak orgán verejnej správy poskytuje stovky dotácií, fyzicky bude takmer nemožné vypracovať z každej administratívnej finančnej kontroly ešte aj správu, pretože budú tieto úkony zabezpečované tými istými zamestnancami. Navyše, ak administratívnu finančnú kontrolu (tej istej finančnej operácie alebo jej časti) budú vykonávať osoby, ktoré vykonávajú základnú finančnú kontrolu, môže byť jej výkon formálny. 
Ak vykonaním administratívnej finančnej kontroly a vypracovaním správy nezaniká povinnosť vykonať aj základnú finančnú kontrolu, v prípade, ak nepôjde o tie isté osoby, potom bude jedna finančná operácia alebo jej časť overená dvakrát základnou finančnou kontrolou (prvýkrát pri výkone základnej finančnej kontroly, druhýkrát ako súčasť administratívnej finančnej kontroly ) a raz administratívnou finančnou kontrolou? 
 	O 	A	Precizovaním textu, že administratívnou finančnou kontrolu sa musí overovať každá finančná operácia ak ju OVS poskytol, alebo ju poskytne inej osobe.
Základnou finančnou kontrolou sa overuje súlad s § 6 ods. 4 rovnako aj administratívnou finančnou kontrolou sa overuje súlad s § 6 ods. 4. Administratívnu finančnú kontrolu vykonávajú zamestnanci vykonávajúci základnú finančnú kontrolu podľa § 8 ods. 1 druhej vety. V samotnej podstate týchto typov kontrol, ten kto vykonáva administratívnu finančnú kontrolu zároveň vykonáva aj základnú finančnú kontrolu. Rozdiel medzi týmito dvoma kontrolami je len vo výstupe, nakoľko základná sa potvrdzuje okrem dátumu, podpisu, mena aj vyjadrením, či je alebo nie je možné finančnú operáciu alebo jej časť vykonať, v nej pokračovať, alebo vymáhať poskytnuté plnenie, ak sa finančná operácia už vykonala na doklade súvisiacom s finančnou operáciou a administratívna finančná kontrola je skončená odoslaním správy povinnej osobe, teda osobe, ktorú OVS kontroloval.
Z ustanovení priamo vyplýva, že ak niekto vykonáva administratívnu finančnú kontrolu napĺňa aj základ vykonania základnej finančnej kontroly, lebo pri oboch typoch kontroly ju vykonávajú tí istí zamestnanci a pri oboch sa overuje súlad finančnej operácie s § 6 ods.4.	
173.		MS SR 	v § 9 ods. 3 
Navrhujeme vypustiť slovné spojenie „aspoň dvaja“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme ponechať v kompetencii oprávnenej osoby, ktorá vydáva poverenie na vykonanie kontroly, aby zvážila v nadväznosti na rozsah a povahu overovaných skutočností/operácií počet poverených zamestnancov. 
 	O 	N	Z dôvodu zabezpečenia ochrany osôb vykonávajúcich kontroly ako aj ďalšieho konania v súvislosti so zistenými nedostatkami, je lepšie, aby finančnú kontrolu na mieste vykonávali minimálne 2 osoby. 	
174.		MS SR 	§ 10 ods. 2 písm. k)  
Znenie § 10 ods. 2 písm. k), podľa ktorého je cieľom auditu overenie plnenia opatrení prijatých na nápravu nedostatkov zistených vnútorným auditom alebo vládnym auditom a odstránenia príčin ich vzniku navrhujem doplniť takto: „k) overovať plnenie opatrení prijatých na nápravu nedostatkov zistených finančnou kontrolou na mieste, vnútorným auditom alebo vládnym auditom a odstránenie príčin ich vzniku,“. 
Odôvodnenie: 
Ak sa auditom vykonávaným verejnou správou overuje plnenie opatrení prijatých na nápravu nedostatkov zistených vnútorným auditom alebo vládnym auditom a odstránenie príčin ich vzniku, znamená to, že overenie plnenia opatrení prijatých na základe vykonanej finančnej kontroly na mieste nemá v kompetencii nikto, preto je potrebné túto povinnosť do kompetencií auditu vykonávaného verejnou správou doplniť, alebo rozšíriť okruh povinností pri výkone finančnej kontroly na mieste. 
 	O 	A	Zapracovaním cieľa finančnej kontroly v § 6 ods. 3  overovať plnenie opatrení prijatých na nápravu nedostatkov zistených administratívnou finančnou kontrolou alebo finančnou kontrolou na mieste a odstránenie príčin ich vzniku	
175.		MS SR 	§ 12 ods. 2  
Navrhujeme doplniť povinnosť MF SR uskutočniť kvalifikačné skúšky minimálne 4x ročne, alebo túto povinnosť viazať aspoň na prechodné obdobie do 1.1. 2018; zároveň v prechodnom období skrátiť lehotu podľa § 12 ods. 6 tretia veta na 3 mesiace, príp. za splnenie odbornej spôsobilosti považovať záverečné skúšky v rámci základného vzdelávania pre finančných kontrolórov a vnútorných audítorov podľa doterajšieho zákona (http://www.finance.gov.sk/vzd/Default.aspx?CatID=232) 
Odôvodnenie: 
Zákon ustanovuje povinnosť vykonávať vnútorný audit pre správcu kapitoly, pričom v momente začiatku účinnosti zákona nemajú správcovia kapitol zamestnanca, ktorý spĺňa podmienky podľa § 11 ods. 1, preto je potrebné zákonom garantovať umožnenie splnenia týchto podmienok. 
 	O 	ČA	Úpravou ustanovení § 29 ods. 6 je akceptované absolvovanie kvalifikačných skúšok na vládneho audítora aj pre vnútorných audítorov. 
Po 1.1.2016 je zavedené prechodné obdobie 2 roky kedy je možné vnútorný audit viesť pod vedením zamestnanca správcu kapitoly štátneho rozpočtu.
Termíny kvalifikačných skúšok na vnútorných audítorov budú vyhlásené ihneď po ukončení legislatívneho procesu.	
176.		MS SR 	§ 13 ods. 2 v spoj. s ods. 5  
V súvislosti s povinnosťou audítorov vzdelávať sa v určenom minimálnom rozsahu navrhujem zvážiť doplnenie § 13 o ustanovenie, ktorým sa uloží povinnosť prispôsobiť (kreovať) ročnú ponuku a rozsah vzdelávacích aktivít tak, aby bola pokrytá celková potreba vzdelávania a nebolo potrebné využívať externé školiace zariadenia.  	O 	N	Požiadavka je nad rámec zákona. Zákon upravuje základný rámec vzdelávania a nie konkrétne podmienky, kde sa bude školenie realizovať. 	
177.		MS SR 	§ 15 ods. 1  
Znenie ods. 1 navrhujem doplniť vetou „Predsedu výboru a členov výboru formálne, na základe nominácií príslušných orgánov verejnej správy, menuje minister financií.“. 
Odôvodnenie: 
Z ustanovenia nie je jasné, či budú členovia výboru aj formálne menovaní (nielen delegovaní) a kde bude oficiálne sídlo, prípadne aké bude jeho organizačno-technické zabezpečenie (vedenie agendy, jej uchovávanie, ...), keďže z ustanovenia ods. 3 nevyplýva, že tieto skutočnosti bude upravovať štatút. 

 	O 	N	Z dôvodu, že NKU SR má významné nezávislé miesto v systéme verejnej kontroly, nie je žiadúce, aby MF SR schvaľovalo štatút výboru ktorého predsedom je NKU SR a tak vstupovalo do autonómnych kompetencií NKÚ SR.	
178.		MS SR 	§ 15 ods. 1 v spoj. s ods. 2 písm. a)  
Znenie tohto ustanovenia, podľa ktorého sa výbor zriaďuje ako nezávislý poradenský a konzultačný orgán pre výkon auditu vykonávaný verejnou správou, pričom vykonáva poradenskú a konzultačnú činnosť pre správcov kapitoly štátneho rozpočtu alebo pre ministerstvo financií pri jeho hodnotení kvality, je potrebné precizovať a kompetencie ministerstva financií a výboru v oblasti metodiky, poradenstva a konzultácií jednoznačne vymedziť. 
Odôvodnenie. 
Vzhľadom na kompetenciu ministerstva financií vyplývajúcu z § 3 písm. b), podľa ktorej usmerňuje vykonávanie finančnej kontroly a auditu, je potrebné pôsobnosť a do istej miery aj záväznosť výstupov oboch orgánov určiť jednoznačne, aby nemohlo dôjsť k rôznej interpretácii rovnakých skutočností a prezentované stanoviská a názory nespôsobili neistotu. 

 	O 	N	Obe kompetencie vydávať metodické usmernenia, ktoré sú záväzné a plniť poradnú úlohu výboru, nie sú v rozpore, nakoľko ani výbor by nemal vydávať stanoviská v rozpore s platnou legislatívou a usmerneniami MF SR. Zároveň výbor môže riešiť špecifické situácie, ktoré sa nemusia týkať iba výkladu zákona o finančnej kontrole a s tým súvisiacimi metodickými usmerneniami.
	
179.		MS SR 	§ 16  
Obsahovú náplň vnútorného auditu aplikovaného podľa nového zákona je potrebné spresniť a jednoznačne definovať, najmä s poukazom na dôvodovú správu, podľa ktorej je ponechaný inštitút vnútorného auditu s rozšírenými kompetenciami, ktoré obsahovala následná finančná kontrola. 
Odôvodnenie: 
Podľa čl. 98 Nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012, o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 v platnom znení je vnútorný audit vykonávaný v súlade s príslušnými medzinárodnými štandardmi. Napr. štandard 2130.A1 hovorí, že funkcia interného auditu musí hodnotiť primeranosť a efektívnosť kontrolných mechanizmov pri reagovaní na riziká v rámci správy a riadenia, procesov a informačných systémov organizácie z hľadiska: 
- spoľahlivosti a integrity finančných a prevádzkových informácií, 
- efektívnosti a účinnosti procesov, 
- ochrany aktív, 
- dodržania zákonov, predpisov a zmlúv. 
Podľa Inštitútu interných audítorov je interný audit nezávislá, objektívna, uisťovacia a konzultačná činnosť zameraná na zvyšovanie hodnoty a zlepšovanie procesov organizácie. Interný audit pomáha organizácií dosahovať jej ciele tým, že aplikuje systematický metodický prístup k hodnoteniu a zlepšovaniu efektívnosti riadenia rizík, kontrolných procesov a správy a riadenia organizácie. 
Podstatou následnej finančnej kontroly je najmä overovanie objektívneho stavu kontrolovaných skutočností a ich súladu s osobitnými predpismi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a na základe ktorých sa Slovenskej republike poskytujú prostriedky zo zahraničia, rozhodnutiami vydanými na základe osobitných predpisov alebo s vnútornými aktmi riadenia so zameraním na dodržiavanie hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti pri hospodárení s verejnými prostriedkami, tiež dodržanie podmienok na poskytnutie verejných prostriedkov a dodržanie podmienok ich použitia spôsobom v režime ex post. 
V prípade oboch inštitútov ide o odlišný prístup a spôsob hodnotenia reality, preto je s ohľadom na aplikačnú prax a zamýšľané hodnotenie kvality auditu vykonávaného verejnou správou nevyhnutné obsahovú náplň vnútorného auditu jednoznačne vymedziť. 
 	O 	N	Ide o zefektívnenie nastavenia celého kontrolného prostredia orgánu verejnej správy. Aj v súčasnosti sa kompetencie vnútorného auditu a následnej finančnej kontroly prekrývali.	
180.		MS SR 	§ 16 ods. 1 
Podľa návrhu zákona útvar vnútorného auditu má byť funkčne a organizačne oddelený a nezávislý od iných organizačných útvarov správcu kapitoly a od výkonu finančnej kontroly. V dôvodovej správe je zároveň uvedené, že prichádza zefektívneniu a zjednoteniu nástrojov kontroly správcu kapitoly štátneho rozpočtu zlúčením inštitútu následnej finančnej kontroly s vnútorným auditom z dôvodu, že v existujúcom systéme boli zriadené dva navzájom nezávislé útvary vykonávajúce v svojej podstate rovnaké činnosti. 

Nemožno opomenúť, že útvary kontroly popri následnej finančnej kontrole vykonávajú aj iné činnosti (výkon kontroly podľa zákona č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe v znení neskorších predpisov, vybavovanie sťažností podľa zákona č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach v znení zákona č. 289/2012 Z. z., vybavovanie podnetov podľa zákona č. 307/2014 Z. z. o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov ap.). Je na zváženie, či tieto činnosti zasahujú do nezávislosti vnútorného auditu, ale pri takejto formulácii by ich nemohol vykonávať ani zamestnanec útvaru vnútorného auditu, ktorý by nebol vymenovaný za vnútorného audítora. 
 	O 	N	Návrh zákona rieši len nastavenie auditu a kontroly vo verejnej správe, ktoré sú v kompetencií MF SR.	
181.		MS SR 	K § 16 ods. 5  
Navrhujeme vypustiť slová „o finančnej kontrole“, nakoľko pri odkazovaní na ten istý právny predpis sa používa výraz „tento zákon“ v príslušnom gramatickom tvare. 
Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A	Úpravou textu.	
182.		MS SR 	§ 19 ods. 4  
Znenie ustanovenia je potrebné upraviť, pretože ak vládny audit hodnotí kvalitu vykonávania finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou a súčasne podľa § 10 ods. 1 platí, že audit vykonávaný verejnou správou sa vykonáva ako vnútorný audit a vládny audit, nie je možné pri súčasnej formulácii vylúčiť, že vládna audit by mal hodnotiť sám seba. 	O 	N	Je účelom zákona, aby sa vládnym auditom hodnotila kvalita aj vykonávania vládneho auditu napríklad výkon vládneho auditu Úradom vládneho auditu.	
183.		MS SR 	§ 19 ods. 4  
Znenie ustanovenia navrhujem doplniť takto: „Podmienky, kritériá, spôsob a systém hodnotenia kvality vykonávania finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou vydá výbor.“ 
Odôvodnenie: 
Podľa § 15 ods. 2 písm. a) vykonáva, okrem iného, výbor aj poradenskú a konzultačnú činnosť pri hodnotení kvality auditu vykonávaného verejnou správou. Keďže bude pôsobiť ako nezávislý orgán, mal by mať z titulu prislúchajúcej autority rozhodujúce slovo v tejto oblasti. 

 	O 	N	Z dôvodu, že výbor plní len poradnú funkciu a nie výkonnú.	
184.		MS SR 	k §§ 20 - 22  
Navrhujeme, aby oprávnená osoba navrhovala len odporúčania, a nie opatrenia. V praxi to môže spôsobiť zasahovanie do riadiacej činnosti vedúceho povinnej osoby, prijatie opatrení patrí medzi jej povinnosti, nedostatky je možné často odstrániť variantnými riešeniami, príp. je nutné overiť ich funkčnosť resp. možnosť zavedenia/prijatia so zriaďovateľom (napr. viažúce sa na používanie jednotných informačných systémov, softvérového vybavenia), čo nemôže byť úlohou oprávnenej osoby. 	O 	N	Z dôvodu zvýšenia efektívnosti vykonávania auditov a kontrol je niekedy žiadúce navrhnúť hneď opatrenie na odstránenie nedostatku z pozície povinnej osoby. Zákon umožňuje ukladať odporúčania alebo opatrenia.	
185.		MS SR 	§ 22 ods. 1  
Znenie druhej vety je potrebné precizovať alebo doplniť. 
Odôvodnenie: 
Ak administratívnu finančnú kontrolu vykonávajú osoby podľa § 7 ods. 2 a kontrolu na mieste môžu vykonať zamestnanci iného organizačného útvaru (dôvodová správa k § 9), postup pri spracovaní správy iba z vykonanej kontroly na mieste nie je možné dodržať. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
186.		MS SR 	§ 22 ods. 3 písm. h) a i)  
Časť textu, za slovami „alebo odporúčaniam“ v písm. h) navrhujem vypustiť alebo inak spresniť. 
Odôvodnenie: 
Znenie ustanovenia v písm. i) je takmer totožné s časťou znenia ustanovenia v písm. h), pričom z textu nie je identifikovateľný obsahový rozdiel 
 	O 	A	Gramatickou úpravou písmena h).	
187.		MS SR 	K § 26 ods. 1  
Navrhujeme nahradiť slovo „povinný“ slovom „povinní“. Ide o množné číslo.  	O 	A	Zapracovaním do textu.	
188.		MS SR 	K § 26 ods. 5  
Navrhujeme dať do správneho gramatického tvaru slovné spojenie „písomné námietky“.  	O 	A	Zapracovaním do textu.	
189.		MS SR 	§ 27  
Znenie navrhujem doplniť o ustanovenie upravujúce sprístupnenie obsahu audítorskej správy v súlade s osobitným predpisom (zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (zákon o slobode informácií)). 
Odôvodnenie: 
Sprístupňovanie obsahu správy je potrebné upraviť jednoznačne, najmä s ohľadom na navrhovaný sankčný mechanizmus podľa § 28 ods. 6 s poukazom na § 27 ods. 1. 
 	O 	N	§ 27 ods. 2 ustanovuje, že povinnosťou mlčanlivosti nie sú dotknuté ustanovenia zákona 211/2000.	
190.		MS SR 	§ 28 ods. 1  
Medzi okolnosti, kedy je možné uloženie poriadkovej pokuty navrhujem doplniť aj ods. 5 § 21. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu zachovania možnosti bezprostredného informovania osoby zo zákona zodpovednej za vytvorenie a rozvíjanie finančného riadenia podľa § 5 ods. 1. 

 	O 	N	Dostaviť sa na prerokovanie je oprávnenie nie povinnosť. Ak sa povinná osoba nedostaví, považuje sa návrh správy za prerokovaný. Oprávnenia nie je možné sankcionovať.	
191.		MS SR 	§ 28 ods. 2  
Znenie ustanovenia je vzhľadom na variantné interpretácie potrebné jednoznačne formulovať. 
Odôvodnenie: 
V spojení „správca kapitoly štátneho rozpočtu vykonávajúci auditujúci orgán“ nie je jasné, či to má byť správne „správca kapitoly štátneho rozpočtu vykonávajúci vnútorný audit“ alebo „správca kapitoly štátneho rozpočtu, ktorým je auditujúci orgán“. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
192.		MS SR 	K § 30 ods. 1  
Priamo v zákone je možné citovať iba zákony, pre ktoré sa používa slovné označenie. Zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva v znení neskorších predpisov takým nie je, preto odporúčame použiť pojem osobitný zákon s doplnením poznámky pod čiarou.  	O 	N	Znenie je legislatívne správe a formulácia je zaužívaná legislatívnou praxou.	
193.		MS SR 	§ 30 ods. 4  
Navrhujeme, aby úspešné absolvovanie záverečnej skúšky v rámci základného vzdelávania pre finančných kontrolórov a vnútorných audítorov bolo považované za splnenie podmienky odbornej spôsobilosti pre vymenovanie vnútorného audítora podľa tohto zákona, a znenie ustanovenia navrhujeme upraviť takto: „Kvalifikačná skúška, odborné vzdelávanie a osobitné kvalifikačné predpoklady vládnych audítorov a záverečná skúška, odborné vzdelávanie a osobitné kvalifikačné predpoklady vnútorných audítorov vymenovaných pred účinnosťou tohto zákona a finančných kontrolórov sa považuje za splnenie podmienok podľa tohto zákona.“. 
Odôvodnenie: 

Všetci vnútorní audítori absolvovali základný kurz finančných kontrolórov a vnútorných audítorov v trvaní troch, resp. jedného týždňa organizovaný a garantovaný Ministerstvom financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“), rovnako sa priebežne zúčastňujú vzdelávacích aktivít organizovaných ministerstvom financií, Úradom vlády Slovenskej republiky alebo externými školiacimi agentúrami. Keďže cieľovou skupinou v rámci vzdelávania organizovaného ministerstvom financií boli, s ohľadom na auditované oblasti - prostriedky zo štrukturálnych fondov - najmä vládni audítori, súčasné znenie ustanovenia pôsobí diskriminačne. 
V prípade, ak by vnútorný audítor vykonal kvalifikačnú skúšku podľa tohto zákona a spĺňal by aj ostatné podmienky podľa § 11 ods. 1, nebude vymenovaný za vládneho audítora, čo opäť pri navrhovanom znení ustanovenia pôsobí diskriminačne. 
Táto pripomienka, napriek možnosti využitia prechodného obdobia je z pohľadu vnútorného auditu principiálna. 

 	O 	ČA	Z návrhu zákona bolo upravené § 29 ods. 6, že na účely vymenovania vnútorných a vládnych audítorov sa uznáva kvalifikačná skúška absolvovaná aj podľa doterajších predpisov, kde vytvárame možnosť vnútorným audítorom absolvovať kvalifikačnú skúšku pre vládny audit.	
194.		MS SR 	Čl. II bod 1 (§ 31 ods. 4)  
Navrhujeme nasledovné znenie tretej vety: 
„Ak právnická osoba alebo fyzická osoba sama zistí porušenie finančnej disciplíny podľa odseku 1 písm. a) až e) a protiprávny stav odstráni alebo odvedie finančné prostriedky vo výške porušenie finančnej disciplíny vrátane príslušného penále najneskôr do skončenia vládneho auditu, správne konanie sa nezačne.“ 

Navrhujeme zachovať možnosť úhrady odvodu aj počas trvania vládneho auditu; ponechanie možnosti vysporiadať finančné plnenie v súvislosti so zistenými nedostatkami/porušeniami znižuje náklady/administratívnu náročnosť následného správneho konania tak pre povinnú, ako aj oprávnenú osobu; navyše je pre povinnú osobu často prijateľným riešením. 
 	O 	N	Rozšírenie možnosti vysporiadania protiprávneho stavu alebo odvedenia finančných prostriedkov vo výške porušenia finančnej disciplíny bez začatia správneho konania nepovažujeme za vhodné.

Porušenie finančnej disciplíny podľa odseku 1 písm. a) je najzávažnejším porušením finančnej disciplíny a nesankcionovanie tohto porušenia aj v prípade vysporiadania protiprávneho stavu alebo odvedenia prostriedkov považujeme za neprípustné. 

Pri porušení finančnej disciplíny podľa odseku 1 písm. b) vzhľadom na charakter sankcie za toto porušenie (ukladá sa penále za každý aj začatý deň omeškania s úhradou uloženého odvodu) platí, že ak právnická osoba alebo fyzická osoba zistí toto porušenie sama alebo počas kontroly, vnútorného auditu, ale aj počas vládneho auditu a tento protiprávny stav odstráni, správne konanie sa nezačne, keďže už odpadol dôvod na jeho začatie. Preto navrhovaná  úprava nie je potrebná. 

V prípade porušenia finančnej disciplíny podľa odseku 1 písm. e) je odstránenie protiprávneho stavu priamo vylúčené samotnou skutkovou podstatou tohto porušenia, keďže porušením finančnej disciplíny je prekročenie lehoty ustanovenej alebo určenej na použitie verejných prostriedkov.

K návrhu zachovať možnosť úhrady odvodu aj počas trvania vládneho auditu uvádzame, že právnické osoby a fyzické osoby, ktoré sami alebo počas výkonu kontroly zistili porušenie finančnej disciplíny častokrát  vysporiadali protiprávny stav až počas výkonu vládneho auditu, aj keď o protiprávnom stave vedeli už pred začatím vládneho auditu. Navrhovanou úpravou sa má zabezpečiť to, aby právnické a fyzické osoby boli motivované konať pri zistení porušenia finančnej disciplíny aktívne už pred začatím vládneho auditu .	
195.		MS SR 	Dôvodová správa (osobitná časť)  
K § 6 štvrtý odsek 1. veta, text za čiarkou 
V spojení „sa predbežná finančnú kontrola vykonáva“ má byť správne „sa predbežná finančná kontrola vykonáva“. 
 	O 	

A	Zapracovaním do textu.	
196.		MS SR 	Dôvodová správa (osobitná časť)  
K § 16 predposledný odsek 
Na konci vety za slovom „poverení“ stačí jedna bodka. 
 	O 	
A	Zapracovaním do textu.	
197.		MS SR 	Dôvodová správa (osobitná časť)  
K § 20 až 27 tretí odsek prvá veta 
V spojení „pozemok kontrolovanej osoby“ je s ohľadom na novú terminológiu potrebné uviesť „pozemok povinnej osoby“. 
 	O 	
A	Zapracovaním do textu.	
198.		MS SR 	Dôvodová správa (osobitná časť)  
K § 20 až 27 tretí odsek od konca prvá a posledná veta 
V spojení „Zároveň zabezpečuje ochrana ...“ má byť správne „Zároveň sa zabezpečuje ochrana ...“ a v spojení „... povinnosti vyplývajúce pre oprávnené osoby vyplývajúce z tohto postavenia.“ je potrebné slovo „vyplývajúce“ raz vypustiť, aby sa neopakovalo. 
 	O 	

A	Zapracovaním do textu.	
199.		MŠVVaŠ SR 	K Čl. I k poznámke pod čiarou k odkazu č. 15) 
Za slovami " § 9 Zákonníka práce" pripojiť slová " v znení zákona č. 257/2011 Z.z. 
Odôvodnenie: leg. tech. pripomienka. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
200.		MŠVVaŠ SR 	K Čl. I v poznámke pod čiarou k odkazu č. 17) 
Odporúčame za slovami " § 35 zákona č. 292/2014 Z.z." vypustiť slová "v znení neskorších predpisov". 
Odôvodnenie: leg. tech. pripomienka.  	O 	A	Zapracovaním do textu.	
201.		MŠVVaŠ SR 	K Čl. I § 8 ods. 2 
Zo znenia ustanovenia nie je jasné, o aké prevádzkové činnosti orgánu verejnej správy alebo prevádzkové činnosti iného orgánu verejnej správy zapojené na jeho rozpočet alebo činnosti v jeho vecnej pôsobnosti sa jedná. 
Odôvodnenie: pre zrozumiteľnosť znenia ustanovenia § 8 ods. 2 a jeho vykonateľnosť odporúčame jeho preformulovanie s konkrétnym vyjadrením. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
202.		MŠVVaŠ SR 	K Čl. I § 10 
Z textu nie je jasné, či vnútorný audit správcu kapitoly štátneho rozpočtu môže byť organizačnou súčasťou útvaru, ktorý bude zabezpečovať výkon inej kontrolnej činnosti, napríklad výkon kontroly podľa zákona č. 10/1996 Z.z. o kontrole v štátnej správe v znení neskorších predpisov alebo výkon dohľadu nad dodržiavaním zákona č. 597/2003 Z.z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení v znení neskorších predpisov a pod. 
Odôvodnenie: ustanovenie zákona odporúčame naformulovať tak, aby sa predišlo problémom v aplikačnej praxi. 	O 	N	Návrh zákona rieši len nastavenie auditu a kontroly vo verejnej správe, ktoré sú v kompetencií MF SR.	
203.		MŠVVaŠ SR 	K Čl. I § 8 ods. 1 
V § 8 ods. 1 je v poslednej vete uvedené, že administratívnu finančnú kontrolu vykonávajú osoby uvedené v § 7 ods. 2. Podľa navrhovaného znenia môžu administratívnu finančnú kontrolu i základnú finančnú kontrolu vykonávať tie isté osoby. Sme toho názoru, že základnú finančnú kontrolu a administratívnu finančnú kontrolu nemajú vykonávať tie isté osoby z dôvodu, aby nevznikala duplicita, ktorá by v praxi mohla spôsobiť , že ak tá istá osoba vykonáva kontrolu v tej istej veci po sebe, môže prehliadnuť chybu. 
Odôvodnenie je uvedené v pripomienke. 	O 	N	Nastavením systému, že základnú finančnú kontrolu vykonávajú aj zamestnanci administratívnej finančnej kontroly alebo finančnej kontroly na mieste sa zabezpečuje efektívnejší výkon finančnej kontroly.	
204.		MŠVVaŠ SR 	K Čl. I § 18 ods. 1 písm. b) 
Odporúčame v § 18 ods. 1 písm. b) slová "vedúcemu správcu" nahradiť slovami "vedúcemu správcovi". 
Odôvodnenie: leg.tech.pripomienka. 	O 	A	Úpravou textu.	
205.		MŠVVaŠ SR 	K Čl. I § 19ods. 3 písm. a)  
Odporúčame slovo "ministerstva" uviesť s veľkým začiatočným písmenom, pretože sa uvádza celý názov ministerstva. 
Odôvodnenie: leg.tech.pripomienka. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
206.		MŠVVaŠ SR 	K Čl. I § 31 
Odporúčame v bode 1. pred slovami "č. 502/2001 Z.z." vložiť slová " č. 150/2001 Z.z., zákona". 
Odôvodnenie: leg.tech. pripomienka. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
207.		MŠVVaŠ SR 	K Čl. II bodu 5. 
Slová " § 31 a § 32" nahradiť slovami "§31 a 32". 
Odôvodnenie: leg.tech.pripomienka. 	O 	A	Pripomienka bola akceptovaná a znenie bolo upravené.	
208.		MV SR 	K § 2 a 11 
K § 2 a 11: Žiadame v základných pojmoch použitých v návrhu predmetného zákona doplniť a vymedziť pojem „zamestnanec“ tak, aby tam boli zahrnuté všetky kategórie, vrátane služobného pomeru – napr. príslušníkov Policajného zboru podľa zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov s odkazom na poznámku pod čiarou. 
V § 7 ods. 2 je použitý síce pojem „vedúci zamestnanec orgánu verejnej správy“ s odkazom na poznámku pod čiarou 15, avšak v poznámke pod čiarou 15 je citovaný napríklad § 4 zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov, teda ustanovenia o nadriadenom, § 9 Zákonníka práce, teda ustanovenia o vedúcom zamestnancovi a § 7 zákona č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov, teda ustanovenia o veliteľovi, t.j. ustanovenia o vedúcich a riadiacich, ktorí sú poverení vedením jednotlivých útvarov podľa organizačnej štruktúry správcu kapitoly uvedenej spravidla v jeho organizačnom poriadku. V poznámke pod čiarou je citovaný zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov bez uvedenia konkrétneho ustanovenia, čo je potrebné spresniť. Odkaz 15 je potrebné presunúť za slová „vedúci zamestnanec“, pretože pojem „orgán verejnej správy“ je vymedzený v základných pojmoch. Návrh zákona používa pojmy „vedúci zamestnanec“ a „vedúci správcu kapitoly“, čo môže byť zmätočné. Zároveň je potrebné vymedziť pojem „správca kapitoly“ minimálne s odkazom na zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Avšak čo sa týka pojmu „zamestnanec“, pojem zamestnanec je 1 x použitý v § 3 písm. h), 2 x použitý v § 5 ods. 1 písm. k), avšak odkaz na poznámku pod čiarou je použitý až v § 5 ods. 1 písm. l) za pojmom „zamestnanec zodpovedný za zistené nedostatky“. V poznámke pod čiarou sú citované zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov, zákon č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov, zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Uvedený odkaz sa už v návrhu zákona ďalej nepoužíva. 

Z hľadiska právnej istoty, potreby jednoznačného vymedzenia pojmov použitých v návrhu zákona a z toho vyplývajúcich kompetencií, povinností a oprávnení, najmä vo väzbe na ustanovenia týkajúce sa vnútorného auditu žiadame vymedziť v základných pojmoch alebo v iných ustanoveniach (§ 11) tak, aby z normatívneho textu bolo zrejmé, napr. ktorý „zamestnanec“ môže byť vymenovaný za vnútorného audítora, resp. aby mohli byť vymenovaní za vnútorného audítora aj príslušníci ozbrojeného bezpečnostného zboru alebo ozbrojených síl podľa zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov a zákona č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 253/2007 Z. z. Uvedené je nevyhnutné vzhľadom na špecifické činnosti vykonávané v rámci rozpočtovej kapitoly Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a rozpočtovej kapitoly Ministerstva obrany Slovenskej republiky. 

Žiadame za účelom jednoznačnosti vymedzenia pojmov použitých v návrhu zákona a z toho vyplývajúcich kompetencií, povinností a oprávnení, uskutočniť stretnutie riadiacich pracovníkov legislatívnych útvarov a vecných útvarov. 

Odôvodnenie: Uvedené je nevyhnutné vzhľadom na špecifické činnosti vykonávané v rámci rozpočtovej kapitoly Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a rozpočtovej kapitoly Ministerstva obrany Slovenskej republiky. 
 	O 	A	Zapracovaním do  textu.	
209.		MV SR 	K § 7 ods. 1 až 3 
K § 7 ods. 1 až 3: 
V odseku1 odporúčame za slovo „každej“ vložiť slovo „pripravovanej“. V odseku 2 odporúčame slová „vykonávajú vedúci orgánu verejnej správy“ v prvej vete nahradiť slovami „vykonáva vedúci orgánu verejnej správy“. V odseku 3 odporúčame slová „fyzické osoby“ na začiatku prvej vety nahradiť vhodnejším slovným spojením. 
 	O 	ČA	K prvej časti pripomienky - neakceptovaná, nakoľko slovo „pripravovaná“ môže evokovať iba takú finančnú operáciu, ktorá je v príprave, čo nie je v súlade s filozofiou zákona a definíciou finančnej operácie.
Druhá časť pripomienky neakceptovaná, z dôvodu, že základnú finančnú kontrolu vykonáva vedúci zamestnanec a zamestnanec čo vyjadruje množné číslo. Vedúci zamestnanec OVS môže svoju kompetenciu vykonávať základnú finančnú kontrolu delegovať.
Tretia časť pripomienky akceptovaná použitím spojenia „osoby podľa odseku 2“.	
210.		MV SR 	K § 7 ods. 4 
K § 7 ods. 4: 
V odseku 4 je potrebné za slovami „Policajný zbor“ vypustiť slová „Slovenskej republiky“ tak, aby ustanovenie bolo v súlade so zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. Zároveň je potrebné ť za slovami „Zbor väzenskej a justičnej stráže“ vypustiť čiarku slová „Železničná polícia“. Zákonom č. 547/2010 Z. z. o začlenení Železničnej polície do Policajného zboru a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa Železničná polícia začlenila 1. januárom 2011 do Policajného zboru. Zároveň žiadame za slová „Hasičský a záchranný zbor“ vložiť slová „Horská záchranná služba“. Zároveň je potrebné preformulovať celý odsek, pretože v návrhu uvedeného ustanovenia sú vymenované orgány verejnej správy, ktoré v skutočnosti nie sú orgánmi verejnej správy vymedzenými v § 2 písm. f) návrhu zákona v nadväznosti na § 3 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov napr. vypustením slov „a orgán verejnej správy, ktorým je“. 

Žiadame za účelom jednoznačnosti vymedzenia pojmov použitých v návrhu zákona a z toho vyplývajúcich kompetencií, povinností a oprávnení, uskutočniť stretnutie riadiacich zamestnancov legislatívnych útvarov a vecných útvarov. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu a vypustením označenia že ide o orgány verejnej správy.	
211.		MV SR 	K § 9 
K § 9: 
Odporúčame doplniť oprávnenia na vykonávanie finančnej kontroly na mieste tak, aby bolo jednoznačné, či túto kontrolu je oprávnený vykonávať samostatný útvar kontroly organizačne nezávislý od iných organizačných útvarov alebo zamestnanci útvaru vykonávajúceho základnú finančnú kontrolu alebo administratívnu finančnú kontrolu, alebo toto oprávnenie je dané vo všetkých prípadoch. 
 	O 	N	Oprávnenie je vyjadrené odsekom 3, kde je uvedené, že kontrolu na mieste vykonávajú zamestnanci orgánu verejnej správy, bez podmienky nezávislosti teda ktoríkoľvek poverení vedúcim orgánu verejnej správy. Je na vedúcom orgánu verejnej správy ako organizačne usporiada vykonávanie kontroly na mieste, nakoľko zo zákona nevyplýva povinnosť vykonávať FK na mieste, ale iba možnosť.
Odporúčame, aby zamestnanci, ktorí vykonávajú základu FK, administratívnu FK vykonávali aj FK na mieste z dôvodu efektívnejšieho výkonu takejto kontroly, nakoľko zamestnanec, ktorí sa od začiatku venuje finančnej operácii, vie najlepšie skontrolovať všetky náležitosti finančnej operácie, ak sa orgán verejnej správy rozhodne vykonať FK na mieste.
V systéme zostáva jediný nezávislý prvok kontroly a to je vnútorný audit, ktorý rovnako môže vedúci orgánu verejnej správy využiť na „nezávislé“ posúdenie finančnej operácie.
Vysvetlené na stretnutí dňa 4.6.2015	
212.		MV SR 	K § 10 ods. 2 
K § 10 ods. 2: 
Odporúčame slová „verejnou správu“ nahradiť slovami „verejnou správou“. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
213.		MV SR 	K § 16 
K § 16: 
V odseku 2 v poslednej vete slovo „správcom“ odporúčame dať do správneho tvaru „správcu“. V odseku 5 v poslednej vete odporúčame vypustiť slová „o finančnej kontroly“.. 
 	O 	A	Úpravou textu.	
214.		MV SR 	K § 28 
K § 28: 
Odporúčame zjednotiť terminológiu čo sa týka pokút – poriadková pokuta alebo pokuta v celom ustanovení § 28. 
 	O 	A	Upravené vypustením slova „poriadková“ pri § 28 ods. 1 písm. a). Uvedené bolo dohodnuté na rokovaní dňa 4.6.2015.	
215.		MV SR 	Všeobecne 
Všeobecne: 
Z dôvodovej správy k návrhu zákona vyplýva, že týmto zákonom dochádza k zlúčeniu inštitútu následnej finančnej kontroly s vnútorným auditom. V tejto súvislosti odporúčame dať do návrhu zákona splnomocňovacie ustanovenie na vydanie vykonávacích predpisov, ktorých obsahom by bol, napr. vzorový štatút vnútorného auditu, definované jednotlivé druhy a postupy vnútorného auditu, ako aj vzory písomností používaných pri výkone vnútorného auditu. Vzhľadom na uvedené, ako aj čas potrebný na realizáciu rozsiahlych organizačných a personálnych zmien, odporúčame stanoviť dostatočný časový priestor medzi platnosťou a účinnosťou predmetného zákona. 
Z návrhu ustanovenia § 17 ods. 5 vyplýva, že v odôvodnených prípadoch, najmä pri podozrení na výskyt nepredvídaných rizík, môže útvar vnútorného auditu vykonať vnútorný audit, ktorý nebol v ročnom pláne. Z uvedeného ustanovenia nie je jednoznačné, či za nepredvídateľné riziko môžu byť považované aj podnety na vykonanie vnútorného auditu. Vychádzajúc z doterajšej praxe pri výkone následných finančných kontrol tvoria podnety prevažnú časť z celkového objemu vykonaných kontrol. 
 	O 	N	Z dôvodu, že inštitút vnútorného auditu v súčasnosti existoval a správcovia kapitol štátneho rozpočtu museli mať vytvorené postupy na výkon tejto činnosti, nie je nutné vypracovávať vykonávacie predpisy vzory dokumentov, ktoré majú byť vypracované. V minulosti bolo všeobecne záväzným právnym predpisom vydaný len vzor správy, ktorý v súčasnej právnej úprave je súčasťou zákona. 
Ministerstvo plánuje v nadväznosti na nový zákon aktualizovať metodické usmernenia týkajúce sa výkonu vnútorného auditu vydané v minulosti v častiach ktoré bude potrebné aktualizovať. Vzhľadom k tomu, že postup vnútorného auditu má byť v súlade s audítorskými štandardami IIA, nepredpokladáme zásadné zmeny v procese výkonu vnútorného auditu, tak aby znemožňoval zaužívaný postup výkonu vnútorného auditu.
Ustanovenie o doplnení zákona existuje aj v súčasnej právnej úprave a vždy vyjadrovalo možnosť dopĺňať do plánu vnútorného auditu aj prichádzajúce podnety, aj z dôvodu, že tieto podnety môžu poukazovať na výskyt nepredvídaných rizík.	
216.		MZ SR 	Všeobecná pripomienka 
Návrh zákona opakovane používa slová „osoba za podmienok, ktoré ustanovuje tento zákon alebo osobitný predpis“, „osoba“, „iná osoba“, pričom v návrhu zákona sa nešpecifikuje ich obsah. Odporúčame v § 2 písm. h) presne definovať, kto je povinnou osobou. Pojem „osoba“ odporúčame v celom návrhu zákona bližšie špecifikovať. Odporúčame tiež uviesť v poznámkach pod čiarou osobitné právne predpisy, ktoré môžu napomôcť k väčšej zrozumiteľnosti zámeru predkladateľa. 
 	O 	ČA	Definícia povinnej osoby bola preformulovaná. 
Pojem „osoba“ je zaužívané legislatívne vyjadrenie a vyjadruje obe možnosti, ak zákon hovorí o fyzickej osobe a právnickej osobe.
Pojem „iná osoba“ je legislatívne vyjadrenie iného subjektu, ako toho o ktorom sa píše.	
217.		MZ SR 	K § 7 ods. 2 
Odporúčame slová „vedúci orgánu verejnej správy alebo ním určený vedúci zamestnanec orgánu verejnej správy“ nahradiť slovami „vedúci zamestnanec orgánu verejnej správy poverený vedúcim orgánu verejnej správy“. 
Odôvodnenie: 
Vedúci orgánu verejnej správy podľa § 6 ods. 2 zodpovedá za vykonanie finančnej kontroly ako takej, nemusí byť aj jej priamym vykonávateľom. 
 	O 	N	V prípadoch keď orgán verejnej správy nemá dostatok zamestnancov, na ktorých túto kompetenciu je možné delegovať a práve z dôvodu celkovej zodpovednosti vedúceho orgánu verejnej správy je nutné zachovať kompetenciu schvaľovať finančné operácie priamo vedúcemu orgánu verejnej správy.	
218.		MZ SR 	K § 15 ods. 3 
Odporúčame v § 15 ods. 3 upraviť takto: 
„(3) Ďalšie úlohy výboru a spôsob rokovania upraví štatút, ktorý vypracuje a predloží predseda výboru na schválenie ministrovi financií.“. 

Odôvodnenie: 
V zmysle § 15 ods. 1 návrhu zákona sa výbor zriaďuje ako nezávislý poradenský a konzultačný orgán pre výkon auditu vykonávaného verejnou správou. Navrhované zloženie členov výboru vytvára podmienky pre jeho nezávislosť. Vzhľadom na poradenský a konzultačný charakter orgánu a s ohľadom na § 3 písm. a) a b) návrhu zákona, podľa ktorých je v pôsobnosti Ministerstva financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“) vypracúvať návrhy zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou (ďalej aj „audit“) a usmerňovať vykonávanie finančnej kontroly a auditu a príslušné orgány verejnej správy sú povinné tieto usmernenia dodržiavať, by mal odsúhlasiť vypracovaný a predložený štatút výboru minister financií. 
 	O 	N	Z dôvodu, že NKU SR má významné nezávislé miesto v systéme verejnej kontroly, nie je žiadúce, aby MF SR schvaľovalo štatút výboru ktorého predsedom je NKU SR a tak vstupovalo do autonómnych kompetencií NKÚ SR.	
219.		MZ SR 	K § 16  
V § 16 odporúčame doplniť nový odsek 7, ktorý znie: 
„(7) Na prerokovaní návrhu čiastkovej správy a návrhu správy pri výkone vnútorného auditu, je oprávnený zúčastniť sa aj vedúci útvaru vnútorného auditu, aj keď nebol poverený na výkon auditu podľa § 16 ods. 2.“. 
Odôvodnenie: 
Podľa doteraz platného právneho predpisu nemal vnútorný audit represívny charakter. Auditovaný subjekt mohol ale nemusel zohľadniť odporúčania vnútorného audítora. Návrhom zákona sa mení charakter vnútorného auditu. Odporúčania musí povinná osoba zohľadniť a predložiť prijaté opatrenia. Transformovaním inštitútu následnej finančnej kontroly do kompetencií vnútorného auditu, navrhovanou zmenou charakteru vnútorného auditu sa vytvoria podmienky, na ktoré si budú musieť postupne zvykať aj auditované subjekty, po novom povinné osoby. Účasť vedúceho vnútorného auditu by uľahčila adaptačný proces a dala priestor auditovaným subjektom po novom povinným osobám konzultovať zistenia so zamestnancom s vyššou funkciou. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu. Úpravou § 20 ods. 8 a § 21 ods. 6.	
220.		MZ SR 	K § 19 
V § 19 žiadame vložiť nový odsek 5, ktorý znie: 
„(5) Podmienky, kritériá a pravidlá hodnotenia kvality vykonávania finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo financií.“. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
V § 14 návrhu zákona je možné odvolať vnútorného audítora a vládneho audítora aj na základe výsledkov hodnotenia kvality vykonávania auditu vykonávaného verejnou správou. Súčasne sa v § 15 návrhu zákona navrhuje zriadenie výboru, ktorého jednou z uložených úloh má byť vykonávanie poradenskej a konzultačnej činnosti pre ministerstvo financií pri hodnotení kvality auditu vykonávaného verejnou správou podľa § 19 ods. 4. Vypracovanie všeobecne záväzného právneho predpisu upravujúceho kvalitu vytvorí podmienky pre vykonávanie finančnej kontroly a auditu v požadovanej kvalite a zároveň upraví a zjednotí proces hodnotenia kvality. Zverejnenie je potrebné pre hodnotené subjekty aj pre subjekty vykonávajúce hodnotenie o to viac, že hodnotenie nemá vykonávať len Ministerstvo financií ale aj výbor podľa § 15 ods. 2 písm. a). Odstránia sa tak, pochybnosti o kvalite výkonu a o výsledkoch hodnotenia majúcich priamy dopad v podobe odvolania vnútorného alebo vládneho audítora. 
 	Z 	ČA	
Ustanovenie § 14 bolo upravené nasledovne: „Ministerstvo financií  môže zaslať návrh na odvolanie vnútorného audítora ministerstva financií, vnútorného audítora iného správcu kapitoly štátneho rozpočtu,  vládneho audítora ministerstva financií alebo vládneho audítora Úradu vládneho auditu na posúdenie výboru, ak pri hodnotení kvality vykonávania auditu zistí, že vnútorný audítor ministerstva financií, vnútorný audítor iného správcu kapitoly štátneho rozpočtu, vládny audítor ministerstva financií alebo vládny audítor Úradu vládneho auditu porušil všeobecne záväzné právne predpisy súvisiace s výkonom auditu.“
Na základe zmeny predmetného ustanovenia bude možné vnútorného alebo vládneho audítora po vykonaní hodnotenia kvality odvolať len v prípade ak poruší všeobecne záväzné právne predpisy. 	
221.		MZ SR 	K § 20 ods. 1 
Odporúčame presne zadefinovať slová „prvý úkon“. 

Odôvodnenie: 
Precizovanie pojmu je dôležité pre aplikačnú prax z dôvodu zabezpečenia jednoznačného nespochybniteľného označenia začiatku administratívnej finančnej kontroly, finančnej kontroly na mieste a auditu. 	O 	A	Zapracované do textu zákona a zdôvodnené v dôvodovej správe.	
222.		MZ SR 	K § 27 
V § 27 odporúčame doplniť úpravu podmienok prístupu k obsahu správ z vykonaného vnútorného auditu. 

Odôvodnenie: 
Sprístupňovanie obsahu správ z vykonaného vnútorného auditu je potrebné upraviť v návrhu zákona z dôvodu zabezpečenia jednoznačnosti pre aplikáciu § 28 ods. 6 návrhu zákona, v zmysle ktorého je orgán verejnej správy oprávnený uložiť svojmu zamestnancovi alebo prizvanej osobe pokutu do 3 000 eur za nesplnenie povinnosti uvedenej v § 27 ods. 1 a na účely správnej aplikácie zákona č. 211/200 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 	O 	N	§ 27 ods. 2 ustanovuje, že povinnosťou mlčanlivosti nie sú dotknuté ustanovenia zákona 211/2000.	
223.		MZ SR 	K § 28 ods. 2 
Odporúčame presne určiť orgán, ktorý je oprávnený ukladať pokuty za porušenie povinnosti podľa § 7 ods. 2. 

Odôvodnenie: 
Jednoznačné a nespochybniteľné určenie orgánu oprávneného uložiť pokutu je dôležité pre aplikačnú prax. 
 	O 	A	Zapracované úpravou textu.	
224.		MZ SR 	K § 28 ods. 3 
V § 28 ods. 3 odporúčame vypustiť slová „finančnej kontroly na mieste“ a všetky slová „§ 9“. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 9 ods. 2 je orgán verejnej správy oprávnený vykonať finančnú kontrolu na mieste. Nie je možné ukladať sankcie za niečo, čo nie je ustanovené ako povinnosť. 
 	O 	A	Zapracovaním úpravou textu.	
225.		MZ SR 	K § 30 
Žiadame precizovať § 30 ods. 3 až 5 návrhu zákona s cieľom odstrániť diskrimináciu a nejednotný prístup voči vnútorným audítorom vymenovaným a vykonávajúcim vnútorný audit podľa zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „doterajší predpis“). Vytvorením rovnakých podmienok v návrhu zákona pre vnútorných audítorov tak ako pre vládnych audítorov 
a pre zamestnancov, ktorí majú najmenej dva roky odbornej praxe v oblasti následnej finančnej kontroly podľa doterajšieho predpisu. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 30 ods. 4 návrhu zákona sa kvalifikačná skúška, odborné vzdelávanie a osobitné kvalifikačné predpoklady vládnych audítorov vymenovaných pred účinnosťou tohto návrhu zákona považuje za splnenie podmienok podľa tohto zákona. Identickú kvalifikačnú skúšku, odborné vzdelávanie a osobitné kvalifikačné predpoklady museli absolvovať a aj splniť podľa doterajšieho predpisu aj vnútorní audítori spolupracujúcich orgánov, aby mohli byť vymenovaní za vládnych audítorov a vykonávať vládne audity pre orgán auditu. Na základe uvedeného je potrebné precizovať text a upraviť jeho znenie tak, aby sa za splnenie podmienok podľa tohto návrhu zákona považovalo kvalifikačná skúška, odborné vzdelávanie a osobitné kvalifikačné predpoklady vnútorných audítorov vymenovaných aj za vládnych audítorov pred účinnosťou tohto návrhu zákona. 
Podľa § 30 ods. 5 návrhu zákona je možné za vnútorného a vládneho audítora vymenovať aj zamestnanca, ktorý má najmenej dva roky odbornej praxe v oblasti následnej finančnej kontroly podľa doterajšieho predpisu (ďalej len „kontrolóri“). Uvedené je vo väzbe na ostatné ustanovenia § 30 návrhu zákona diskriminačné voči vnútorným audítorom majúcim najmenej dva roky odbornej praxe a absolvovaním toho istého vzdelávacieho kurzu v Tatranskej Lomnici určeného aj pre kontrolórov organizovaného ministerstvom financií. Za zrovnoprávnenie postavenia vnútorných audítorov a kontrolórov v návrhu zákona hovorí aj text dôvodovej správy k návrhu zákona popisujúci dôvod ponechania vnútorného auditu v nasledovnom znení: „Z dôvodu, že vnútorný audit zabezpečuje komplexnejšiu službu pre vedúceho orgánu verejnej správy, ktorým je správca kapitoly štátneho rozpočtu prostredníctvo, nezávislých, objektívnych, overovacích, hodnotiacich, uisťovacích a konzultačných činností zameraných na zdokonaľovanie riadiacich a kontrolných procesov ...“. 
V nadväznosti na uvedené je potrebné vhodne upraviť aj odsek 3. 
 	Z 	A	Úpravu § 29 ods. 6 nasledovne :
„Za vnútorného audítora alebo vládneho audítora je možné vymenovať aj zamestnanca, ktorý úspešne vykonal kvalifikačnú skúšku podľa doterajšieho predpisu a spĺňa podmienku podľa § 11. Za splnenie podmienky podľa § 11 ods. 1 písm. e) sa považujú aj  dva roky praxe v oblasti následnej finančnej kontroly podľa doterajšieho predpisu.„	
226.		MZa 	Filozofii zákona 
Chápeme tento zákon ako prioritne zameraný na výkon „veľkých“ kontrol, najmä čerpania zdrojov EÚ, avšak taktiež ako globálny zákon o vykonávaní finančnej kontroly en bloc bez rozlišovania subjektov, vykonávajúcich kontrolu (štát, obce, VÚC...), čomu nasvedčuje napr. aj opomenutie novelizácie odkazov v zákone č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení. Aj preto návrh zákona nie je úplne vyhovujúci pre všetky odlišnosti výkonu kontroly v územnej samospráve. Preto navrhujeme zvážiť v návrhu zákona vytvoriť osobitné odchylné ustanovenia pre finančnú kontrolu vykonávanú v územnej samospráve alebo vytvoriť osobitný predpis práve len pre výkon finančnej kontroly v územnej samospráve. Celému návrhu zákona chýba pomyselná „ľahkosť“ a aplikačná zrozumiteľnosť, jeho navrhované znenie je pomerne ťažkopádne. 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
V rámci finančnej kontroly sú v zákone vytvorené možnosti výkonu finančnej kontroly aj pre mestá, obce a VÚC. 
Podľa legislatívnych pravidiel vlády SR nie je možné novelizovať, len poznámky pod čiarou. Zároveň MF SR oslovilo MV SR s možnosťou novelizovať zákony o obecnom zriadení aj o samosprávnych krajoch a podľa názoru MV SR navrhované úpravy nie sú nevyhnutné pre aplikáciu nového zákona. MV SR je pripravené zohľadniť tieto skutočnosti vo veľkej novele pripravovanej v súčinnosti so ZMOS om.	
227.		MZa 	Použitej terminológii a zavádzaným inštitútom 
Rušia sa osvedčené inštitúty (ako protokol, záznam, kontrolovaný subjekt, kontrolný orgán a pod.) a vytvárajú sa nové inštitúty (v podobe návrhu správy, správy, oprávnenej osoby, povinnej osoby a pod.), ktoré však nie sú dostatočne vzájomne zladené a na odchýlenie sa od doterajšej terminológie ani nie je dôvod (resp. nebol dostatočne objasnený). 	O 	N	Z dôvodu zjednotenia všetkých postupov pre všetky inštitúty, administratívnej finančnej kontroly, finančnej kontroly na mieste ako aj vnútorného auditu a vládneho auditu sú nastavené jednotné postupy a procesy. Nie je dôvod rozlišovať postupy pre každý typ kontroly alebo auditu zavádzaním rozdielnych postupov.	
228.		MZa 	§ 2 písm. h) 
Považujeme za nejasnú časť definície povinnej osoby - „..., osoba za podmienok, ktoré ustanovuje tento zákon alebo osobitný predpis, ak sa u nich vykonáva alebo sa má vykonať (....) finančná kontrola na mieste (...)“. Je to nejaký iný subjekt, odlišný od orgánu verejnej správy? Rozumie sa tým subjekt podľa § 9 ods. 2 písm. c ) alebo d) alebo podľa § 8 ods. 1 („iná osoba“)? Následne nedostatočná definícia povinnej osoby robí výkladové problémy napr. pri povinnostiach povinných osôb podľa § 21, 22... Ak totiž prijmeme ponúkajúci sa výklad, že povinnou osobou je aj určitý „tretí subjekt“, odlišný od klasických „kontrolovaných subjektov“ (opustenie doterajšej osvedčenej terminológie bez zjavného dôvodu), teda napr. zmluvný partner „kontrolovaného subjektu“ (arg.: § 9 ods. 2 písm. d) – „inej osobe, ktorej boli poskytnuté verejné financie orgánom verejnej správy...“, arg.: dôvodová správa k § 9 – „Spravidla sa kontrolou na mieste overuje skutočné dodanie tovarov, služieb a prác...“, arg.: dôvodová správa k §§ 20 – 27: „Oprávnené osoby ... sú oprávnené na vstup.... do obydlia a na pozemok kontrolovanej osoby...“ – predpokladáme, že žiaden z orgánov verejnej správy nemá obydlie, teda obydlie môže mať len fyzická osoba, ktorá môže byť jedine v postavení prijímateľa verejných financií), potom sa javí nelogické takýmto osobám ukladať napr. povinnosť prijímať opatrenia na nápravu nedostatkov, predložiť oprávnenej osobe písomný zoznam o splnení opatrení (§ 21). Zároveň evidentne nejde o tzv. tretiu osobu (§ 23), ak berieme do úvahu predpoklad existencie racionálneho zákonodarcu, ktorý nemal v úmysle vytvárať redundantný obsah právneho predpisu, teda pre jeden subjekt dva rôzne pojmy. Preto navrhujeme jednoznačne definovať povinné osoby, tretie osoby, iné osoby a prizvané osoby tak, aby nemohlo dochádzať k nejasnostiam pri aplikácii. 	Z 	ČA	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Úpravou znenia do textu povinnej osoby a v súčasnosti je to OVS, jeho organizačný útvar, právnická alebo fyzická osoba ak sa u nich vykonáva alebo má vykonať administratívna finančná kontrola, finančná kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit.
Oprávnená osoba môže byť rovnako OVS, ak vykonáva administratívnu finančnú kontrolu, finančnú kontrolu na mieste, správca kapitoly štátneho rozpočtu, ak vykonáva vnútorný audit alebo MF SR, Úrad vládneho auditu a iná právnická osoba, ak vykonávajú vládny audit.
Definície prizvanej osoby a tretej osoby sú uvedené v zákone v nezmenenom znení ako to je v platnej legislatíve
Prizvaná osoba je podľa § 24 zamestnanec iného orgánu verejnej správy ako je ten ktorý ho prizýva, alebo zamestnanec právnickej alebo fyzickej osoby.
Tretia osoba je osoba ktorá je vo vzťahu k finančnej operácii alebo jej časti dodávateľom výkonov, tovarov, prác alebo služieb, alebo akákoľvek iná osoba, ktorá má informácie, doklady alebo iné podklady, ktoré sú potrebné pre výkon FK alebo auditu.
Pojem iná osoba je v zákone uvádzaná len z legislatívno technického hľadiska, aby bolo jasné, že ide o iný orgán ako ten o ktorom sa v zákone hovorí.	
229.		MZa 	§ 6 ods. 1 písm. b) 
Vypustiť spojku „a“. 	O 	A	Zapracovaním o textu.	
230.		MZa 	§ 8 ods. 2 
Navrhujeme použiť už osvedčenú terminológiu ustanovenia § 261 ods. 2 Obchodného zákonníka a nevytvárať novú legálnu definíciu; navyše obsah týchto pojmov je (alebo podľa vôle zákonodarcu má byť) podľa všetkého rovnaký. 	O 	A	Zapracovaním pojmu „vlastná prevádzka“ do ustanovenia.	
231.		MZa 	§ 9 ods. 1 
Navrhujeme vypustiť slová „vyhľadáva dôkazy“. Odôvodnenie: orgány verejnej správy sú (o.i.) kontrolnými, nie vyšetrovacím orgánmi a vyhľadávanie dôkazov by malo byť úlohou povinnej osoby. 	O 	A	Zmenou slova vyhľadáva dôkazy na získava dôkazy.
Povinná osoba je v pozícii kontrolovaného alebo auditovaného, nemôže vyhľadávať dôkazy. Oprávnená osoba nevykonáva vyšetrovaciu činnosť, ale súčasťou práce kontrolóra alebo audítora je aj získavanie dôkazov na podporu svojich zistení. 	
232.		MZa 	§ 9 ods. 3 
Navrhujeme doplniť o novú vetu v znení: „Ak je orgánom verejnej správy obec a nemôže zabezpečiť vykonanie finančnej kontroly na mieste, vykonáva finančnú kontrolu na mieste aspoň jedna iná fyzická osoba určená obecným zastupiteľstvom.“ 
Odôvodnenie: navrhujeme pri obciach použiť obdobný model ako je pri základnej finančnej kontrole (§ 7 ods. 2 in fine), kedy sa predpokladá, že personálne obsadenie obecného úradu (starosta + administratívna pracovníčka, prípadne len starosta) nedovoľuje rešpektovať inak všeobecne platnú novú zásadu minimálne „štyroch očí“. Oproti základnej finančnej kontrole však navrhujeme neuvádzať starostu ako jednu z osôb oprávnených vykonať kontrolu na mieste, pretože tu by mohol byť popretý princíp krížovej kontroly (starosta by kontroloval sám seba).  	Z 	A	Zapracovaním do § 9 ods. 3 druhá veta nasledovne:
„Ak je orgánom verejnej správy obec a nemôže zabezpečiť vykonanie finančnej kontroly na mieste dvomi svojimi zamestnancami, môže finančnú kontrolu na mieste vykonať starosta a aspoň jedna fyzická osoba, ktorú schváli obecné zastupiteľstvo uznesením.“.	
233.		MZa 	§ 22 ods. 3 
Navrhujeme vypustiť písm. i) pre duplicitu s písm. h). 	O 	A	Opravou gramatickej správnosti definície v písmene h).	
234.		MZa 	§ 22 ods. 3 a 4 
Absentuje povinnosť, aby kontrolovaný subjekt „v určenej lehote predložil písomnú správu o ich splnení, určil zamestnancov zodpovedných za nedostatky zistené následnou finančnou kontrolou a uplatnil voči nim opatrenia podľa osobitného predpisu“ (tak ako je v terajšom § 13 ods. 2 písm. h) zákona č. 502/2001 Z. z.). 	O 	N	Uvedené je ustanovené v § 22 ods. 3 písm. i) a v  § 5 ods. 1 písm. l).	
235.		MZa 	§ 28 ods. 3 
Navrhujeme vypustiť udelenie pokuty za nevykonanie finančnej kontroly na mieste. Odôvodnenie: § 9 ods. 1 hovorí o možnosti, nie povinnosti vykonať finančnú kontrolu na mieste. 	Z 	A	Zapracovaním do textu.	
236.		MZa 	Doplniť nový článok IV 
Navrhujeme doplniť nový článok IV (a doterajší čl. IV prečíslovať na čl. V) v znení: 

Čl. IV 
Zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 401/1990 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 96/1991 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 130/1991 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 421/1991 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 500/1991 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 564/1991 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 11/1992 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 295/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 43/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 252/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 287/1994 Z. z., zákona č. 229/1997 Z. z., zákona č. 225/1998 Z. z., zákona č. 233/1998 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 185/1999 Z. z., zákona č. 389/1999 Z. z., zákona č. 6/2001 Z. z., zákona č. 453/2001 Z. z., zákona č. 205/2002 Z. z., zákona č. 515/2003 Z. z., zákona č. 369/2004 Z. z., zákona č. 535/2004 Z. z., zákona č. 583/2004 Z. z., zákona č. 615/2004 Z. z., zákona č. 757/2004 Z. z., zákona č. 171/2005 Z. z., zákona č. 628/2005 Z. z., zákona č. 267/2006 Z. z., uznesenia Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 616/2006 Z. z., zákona č. 330/2007 Z. z., zákona č. 334/2007 Z. z., zákona č. 335/2007 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 205/2008 Z. z., zákona č. 384/2008 Z. z., zákona č. 445/2008 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 511/2009 Z. z., zákona č. 102/2010 Z. z., zákona č. 204/2011 Z. z., zákona č. 361/2012 Z. z., zákona č. 160/2014 Z. z. a zákona č. 180/2014 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 

1. Poznámka pod čiarou k odkazu 16a znie: 
„16a) zákon č. ....../2015 o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“ 
Odôvodnenie: ustanovenia § 18 a nasl. zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení odkazujú postup hlavného kontrolóra obce na základné pravidlá kontrolnej činnosti podľa aktuálneho zákona č. 502/2001 Z. z. Návrh nového zákona o finančnej kontrole však opomína korešpondujúcu novelizáciu zákona o obecnom zriadení (a napr. aj zákona č. 302/2001 Z. z. o samosprávnych krajoch), čiže sa stráca previazanosť zákonom o obecnom zriadení ako lex generalis a zákonom o finančnej kontrole ako lex specialis. Nepriamu zmienku vo všeobecnej časti dôvodovej správy nepovažujeme z pohľadu požiadavky právnej istoty a zrozumiteľnosti za postačujúcu. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

V rámci finančnej kontroly sú v zákone vytvorené možnosti výkonu finančnej kontroly aj pre mestá, obce a VÚC. 
Podľa legislatívnych pravidiel vlády SR nie je možné novelizovať, len poznámky pod čiarou. Zároveň MF SR oslovilo MV SR s možnosťou novelizovať zákony o obecnom zriadení aj o samosprávnych krajoch a podľa názoru MV SR navrhované úpravy nie sú nevyhnutné pre aplikáciu nového zákona. MV SR je pripravené zohľadniť tieto skutočnosti vo veľkej novele pripravovanej v súčinnosti so ZMOS om.	
237.		MZVaEZ SR 	K čl. I § 16 
V § 16 ods. 5 slová "o finančnej kontroly" odporúčame pre nadbytočnosť vypustiť . 	O 	A	Úpravou textu.	
238.		MZVaEZ SR 	K čl. I § 22  
V § 22 ods. 2 navrhujeme v prevej vete za slovom "odkladu" doplniť slová "potvrdiť zistený stav, ktorý nebolo možné overiť z dokladov a písomností predložených povinnou osobou alebo". 

Odôvodnenie: Účelom je potvrdenie zisteného skutkového stavu (ktorý je v rozpore s požadovaným stavom) pred možným zásahom zo strany povinnej osoby. 	O 	ČA	Ak je zistený skutkový stav v rozpore s požadovaným aj keď neexistujú doklady a ide napríklad o kontrolu na mieste, musí vzniknúť zistenie, ktoré sa uvedie buď v čiastkovej správe, lebo je potrebné bez zbytočného odkladu prijať opatrenia. Na potvrdenie skutkového stavu môže slúžiť aj fotodokumentácia vytvorená počas kontroly na mieste.

	
239.		MZVaEZ SR 	K čl. I § 26  
V § 26 ods. 5 odporúčame slovo "písomné" nahradiť slovom "písomnej". 	O 	A	Preformulovaním textu na „písomných námietok“.	
240.		MZVaEZ SR 	K doložke zlučiteľnosti 
V bode 3. Problematika návrhu právneho predpisu odporúčame: 
- zaradiť 
Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka 
(Ú. v. EÚ L 277, 27. 10. 2005) – opraviť dátum publikácie v Ú. v. EÚ na 21.10.2005 

Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 
(Ú. v. EÚ L 210, 31. 7. 2006) a 

Nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo 
(Ú. v. EÚ L 223, 15. 8. 2006) 

medzi sekundárne právo(prijaté pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskom spoločenstve a Zmluva o Európskej únii – do 30. novembra 2009) 

- doplniť 
Nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1299/2013 z 17. decembra 2013 o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, údaj o publikovaní nariadenia v Ú. v. EÚ, t.j. 
(Ú. v. EÚ L 347 L, 20. 12. 2013) 

- zaradiť 
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2004/904/ES 
(Ú. v. ES L 144, 6. 6. 2007) – opraviť ES na EÚ, 

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 574/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Fond pre vonkajšie hranice na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov 
(Ú. v. EÚ L 144, 6. 6. 2007), 

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 575/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre návrat na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov 
(Ú. v. EÚ L 144, 6. 6. 2007), 

Rozhodnutie Rady č. 2007/435/ES z 25. júna 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov 
(Ú. v. EÚ L 168, 28. 6. 2007), 

Rozhodnutie Rady z 25. júna 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov (2007/435/ES) 
(Ú. v. EÚ L 168, 28. 6. 2007), 
- predmetné Rozhodnutie bolo uvedené duplicitne, 

medzi sekundárne právo (prijaté pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskom spoločenstve a Zmluva o Európskej únii – do 30. novembra 2009) 

- odporúčame doplniť 
k nariadeniam uvedeným v práve sekundárnom (prijatom pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskom spoločenstve a Zmluva o Európskej únii – do 30. novembra 2009)dátum publikovania v Úradnom vestníku EÚ. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu v doložke zlučiteľnosti. 	
241.		MZVaEZ SR 	K čl. II 
V čl. II navrhujeme doplniť nový bod 1 v znení: 
„1. V § 8 ods. 4 sa slová „oficiálnej rozvojovej pomoci" nahrádzajú slovami „rozvojovej spolupráce"." 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie s terminológiou zavedenou v návrhu zákona o rozvojovej spolupráci a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorú predložilo MZVaEZ SR do legislatívneho procesu v mesiaci apríl 2015 a ktorý má nadobudnúť účinnosť 1. januára 2016. 
 	O 	A	Pripomienka bola akceptovaná a znenie bolo upravené.	
242.		MZVaEZ SR 	K čl. I § 20 a § 21 
Odporúčame odstrániť rozpor v ubjekte , ktorý je povinný prijať opatrenia na nápravu nedostatkov uvedených v čiastkovej správe a lebo v správe medzi ustanoveniami § 20 ods. 2 písm. c), § 20 ods. 4 písm. b) a § 20 ods. 4 písm. c) na jednej strane a v § 21 ods. 1 písm. b) a v § 21 ods. 3 písm. d) na druhej strane. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 20 ods. 2 písm. c) oprávnená osoba je oprávnená vyžadovať od povinnej osoby prepracovanie prijatých opatrení. 
Podľa § 20 ods. 4 písm. b) oprávnená osoba je povinná vyžiadať si od od povinnej osoby písomné vyjadrenie k navrhnutým optareniam. 
POdľa § 20 ods. 4 písm. c) oprávnená osobaje povinná preveriť opodstatnenosť námietok k navrhnutým opatreniam. 
Podľa § 21 ods. 1 písm. b) povinná osoba je oprávnená vyjadriť sa k navrhnutým opatreniam na nápravu zistených nedostatkov. 
Podľa § 21 ods. 3 písm. d) povinná osoba je povinná prijať opatrenie na nápravu nedostatkov. 	O 	N	Uvedený text v návrhu zákona je správny.
Platí, ak sú zistené nedostatky oprávnená osoba musí vyžiadať vyjadrenie k nedostatkom a ostatným skutočnostiam (§ 20 ods. 4 písm. b)). Zároveň platí, že povinná osoba môže ale nemusí podať námietky takže je oprávnená (§ 21 ods. 1 písm. b)).
Ak povinná osoba podá námietky, je povinná osoba povinná tieto námietky preveriť a zohľadniť, ak sú opodstatnené (§ 20 ods. 4 písm. c)).
Následne sa zašle finálna správa na základe ktorej je povinná osoba povinná prijať opatrenia voči nedostatkom (§ 21 ods. 3 písm. d)) a následne je povinná osoba povinná predložiť oprávnenej osobe zoznam splnených opatrení (§ 21 ods. 3 písm. e)).
Ak je tento zoznam nedostatočný, alebo povinná osoba prijala iné opatrenia, ako tie ktoré boli uvedené v správe a oprávnená osoba považuje tieto opatrenia za nedostatočné, môže vyžadovať ich prepracovanie (§ 20 ods. 2 písm. c)) a zároveň povinná osoba je povinná prepracovať tento zoznam a predložiť nový, ak to oprávnená osoba požadovala. (§ 21 ods. 3 písm. f)).	
243.		MŽP SR 	K § 6 ods. 1 písm. b), § 8 ods. 1 až 4 a následne 
V § 6 ods. 1 písm. b) a § 8 ods. 1 až 4 navrhujeme vypustiť. V nadväznosti v ostatných ustanoveniach návrhu zákona (§ 20 ods. 1, 2 a 4, § 21 ods. 1 a 3, § 22 ods. 1, ods. 3 písm. b) a d), ods. 6 až 8, § 24 ods. 1 až 3 a ods. 5, § 25, § 26 ods. 2 a 4, § 28 ods. 1, 3 a 10) sa vypúšťajú slová „administratívna finančná kontrola“ vo všetkých tvaroch. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 7 ods. 1 návrhu zákona „Základnou finančnou kontrolou orgán verejnej správy je povinný overiť vždy súlad každej finančnej operácie alebo jej časti so skutočnosťami uvedenými v § 6 ods. 4 na všetkých stupňoch riadenia.“ 
Základnú finančnú kontrolu, pri ktorej sa overujú skutočnosti každej finančnej operácie uvedené v § 6 ods. 4, pritom vykonávajú fyzické osoby uvedené v § 7 ods. 2, ktoré jej vykonanie musia písomne potvrdiť na doklade súvisiacom s finančnou operáciou spôsobom uvedeným v § 7 ods. 3. 
Podľa znenia § 8 ods. 1 návrhu zákona orgán verejnej správy je povinný vykonať po základnej finančnej kontrole finančnej operácie alebo jej časti aj administratívnu finančnú kontrolu finančnej operácie a to v tých prípadoch, ak orgán verejnej správy poskytne alebo poskytol verejné prostriedky inej osobe, pričom pri administratívnej finančnej kontrole overuje súlad finančnej operácie alebo jej časti s § 6 ods. 4, ktorých súlad bol už overovaný pri základnej finančnej kontrole. Podľa § 8 ods. 1 administratívnu finančnú kontrolu sú povinné vykonať fyzické osoby podľa § 7 ods. 2, t.j. tie isté osoby, ktoré už vykonali základnú finančnú kontrolu finančnej operácie a tie isté skutočnosti budú overovať aj pri administratívnej finančnej kontrole. 
Činnosti pri vykonávaní administratívnej finančnej kontroly ustanovené orgánu verejnej správy ako povinnosť ich vykonať podľa § 8 ods. 1 považujeme za duplicitný výkon činností finančnej kontroly, ktoré boli vykonané už pri základnej finančnej kontrole finančných operácií podľa § 7 . 
Podľa ustanovenia § 8 ods. 4 sa na vykonanie administratívnej kontroly použijú ustanovenia základných pravidiel finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou podľa tohto zákona. Povinnosti oprávnenej osoby pri vykonávaní administratívnej finančnej kontroly sú uvedené v § 20 ods. 4 písm. a) až e). Okrem iného je oprávnená osoba povinná oboznámiť povinnú osobu s návrhom čiastkovej správy alebo návrhom správy jeho doručením a následne je povinná zaslať povinnej osobe čiastkovú správu alebo správu z administratívnej finančnej kontroly. 
Deklarovanie vykonania administratívnej finančnej kontroly vypracovaním návrhu správy a následne aj správy, tak ako to ukladajú povinnosti uvedené v § 20 ods. 4 písm. a) až e), považujeme za značne administratívne náročné a v kontexte, že skutočnosti boli overené už základnou finančnou kontrolou, aj ako neúčelné. 
Základná finančná a administratívna kontrola sú uvedené duplicitne s § 7 v prípade, ak ide o finančné operácie, na základe ktorých orgán verejnej správy poskytuje finančné prostriedky inej osobe, keďže sa ňou overujú tie isté skutočnosti ako pri základnej a vykonávajú ju aj tí istí zamestnanci. Ide o ďalšiu, nadbytočnú administratívnu záťaž zamestnancov vykonávajúcich základnú finančnú kontrolu. Pri orgáne verejnej správy, ktorý bol založený zákonom na poskytovanie úverov a dotácií, by takéto zaťaženie si vyžadovalo nárast zamestnancov. Tým by sa nenaplnil ani cieľ na zjednodušenie byrokratickej záťaže. 
 	O 	N	Základnou finančnou kontrolou sa overuje súlad s § 6 ods. 4 rovnako aj administratívnou finančnou kontrolou sa overuje súlad s § 6 ods. 4. Administratívnu finančnú kontrolu vykonávajú zamestnanci vykonávajúci základnú finančnú kontrolu. V samotnej podstate týchto typov kontrol, ten kto vykonáva administratívnu finančnú kontrolu zároveň vykonáva aj základnú finančnú kontrolu, neznamená to že je to administratívne náročné, lebo jedným úkonom napĺňa ustanovenia dvoch typov kontrol. Rozdiel medzi týmito dvoma kontrolami je len vo výstupe, nakoľko základná sa potvrdzuje okrem dátumu, podpisu, mena aj vyjadrením, či je alebo nie je možné finančnú operáciu alebo jej časť vykonať, v nej pokračovať, alebo vymáhať poskytnuté plnenie, ak sa finančná operácia už vykonala na doklade súvisiacom s finančnou operáciou a predstavuje vnútornú kontrolu štyroch očí a administratívna finančná kontrola je skončená odoslaním správy povinnej osobe, teda osobe, ktorú OVS kontroloval a predstavuje právnu istotu a možnosť vyjadriť sa osobe o ktorej OVS rozhodoval tým že jej poskytol alebo poskytuje verejné financie.
Z ustanovení priamo vyplýva, že ak niekto vykonáva administratívnu finančnú kontrolu napĺňa aj základ vykonania základnej finančnej kontroly, lebo pri oboch typoch kontroly ju vykonávajú tí istí zamestnanci a pri oboch sa overuje súlad finančnej operácie s § 6 ods.4.	
244.		MŽP SR 	K § 7 ods. 3 
V § 7 ods. 3 navrhujeme za slová „či je alebo nie je možné finančnú operáciu alebo jej časť vykonať, v nej pokračovať alebo“ vložiť slová „ je potrebné začať“. 

Ako alternatívne riešenie navrhujeme, aby fyzické osoby vykonávajúce základnú finančnú kontrolu podľa § 7 ods. 2 na doklade súvisiacom s finančnou operáciou alebo jej časťou slovným vyjadrením potvrdzovali súlad výsledku overenia so skutočnosťami, ktoré v zmysle ustanovenia v § 6 ods. 4 overovali, t. j. „či finančná operácia je alebo nie je v súlade so skutočnosťami uvedenými v § 6 ods. 4“. 

V takomto prípade § 7 ods. 3 znie: 
"(3) Fyzické osoby podľa ods. 2 vykonávajúce základnú finančnú kontrolu potvrdzujú na doklade súvisiacom s finančnou operáciou alebo jej časťou súlad so skutočnosťami uvedenými v § 6 ods. 4 uvedením svojho mena a priezviska, podpisu, dátumu vykonania základnej finančnej kontroly a vyjadrenia, či finančná operácie je alebo nie je v súlade s : 
a) rozpočtom orgánu verejnej správy na príslušný rozpočtový rok, 
b) rozpočtom orgánu verejnej správy na dva rozpočtové roky nasledujúce po rozpočtovom roku podľa písmena a), ak financovanie finančnej operácie alebo jej časti neskončí v príslušnom rozpočtovom roku; to platí, ak je orgánom verejnej správy štátna rozpočtová organizácia, 
c) osobitnými predpismi,10) 
d) medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a na základe ktorých sa Slovenskej republike poskytujú prostriedky zo zahraničia, 
e) zmluvami uzatvorenými orgánom verejnej správy,14), 
f) rozhodnutiami vydanými na základe osobitných predpisov,13) 
g) vnútornými predpismi o hospodárení s verejnými financiami alebo 
h) inými podmienkami poskytnutia verejných financií neuvedenými v písmenách a) až g). 
V prípade, ak aspoň jedna fyzická osoba podľa § 7 ods. 2 po vykonaní základnej kontroly uvedie vo svojom vyjadrení, že finančná operácia nie je v súlade s overovanými skutočnosťami podľa § 6 ods. 4, finančnú operáciu alebo jej časť nie je možné vykonať alebo v nej pokračovať a v prípade, že finančná operácia alebo jej časť už bola vykonaná, je potrebné začať vymáhať poskytnuté plnenie.“ 

Odôvodnenie: 
Text navrhovaného ustanovenia nekorešponduje s výsledkom, ktoré fyzické osoby podľa § 7 ods. 2 zistia pri overovaní skutočností podľa § 6 ods. 4. Uvedené môže v praxi verejnej správy spôsobovať značné komplikácie s deklarovaním zákonom ustanoveného spôsobu vykonania základnej finančnej kontroly z dôvodu možnej rôznej interpretácie splnenia tejto povinnosti v zmysle citácie navrhovaného znenia § 7 ods. 3. 

 	O 	N	Z dôvodu zefektívnenia a zjednodušenia výkonu základnej finančnej kontroly nie je nutné vyjadrovať súlad vždy so všetkými bodmi § 6 ods. 4. Z povahy finančnej operácie to ani nie je možné, vyjadriť súlad finančnej operácie vždy so všetkými písmenami § 6 ods. 4. 
Podstatné pre finančnú operáciu je, ak sa zistí nesúlad s tými skutočnosťami § 6 ods. 4, ktoré sú pre danú operáciu relevantné aby osoba, ktorá vykonáva finančnú operáciu finančnú operáciu nevykonala a jej vykonanie zastavila prípadne začal proces vymáhania.	
245.		MŽP SR 	Všeobecne 
V kontexte pripomienky k § 7 ods. 3 navrhujeme do prílohy doplniť vzory textov potvrdení fyzických osôb vykonávajúcich základnú finančnú kontrolu, vrátane uvedenia jednotných textov písomných vyjadrení, že fyzické osoby vykonávajúce základnú finančnú kontrolu podľa § 7 ods. 2 po overení súladu finančnej operácie s niektorou zo skutočností uvedených v § 6 ods. 4 došli k záveru, že „finančnú operáciu alebo jej časť, je alebo nie je možné vykonať, v nej pokračovať, alebo je potrebné začať vymáhať poskytnuté plnenie, ak sa finančná operácia alebo jej časť už vykonala." 

Odôvodnenie: 
Uvedené doplnenie vzorov textov vyjadrení navrhujeme z dôvodu, aby v praxi orgánov a organizácií celej verejnej správy došlo k jednotnej interpretácii spôsobu potvrdzovania vykonávania základnej finančnej kontroly na dokladoch súvisiacich s finančnými operáciami, čo v navrhovanom znení § 7 ods. 3, podľa doterajších poznatkov, nie je zabezpečené a môže v praxi spôsobovať značné interpretačné problémy. Doplnenie vzorov textov potvrdení fyzických osôb vykonávajúcich základnú finančnú kontrolu do návrhu zákona by zároveň bolo v súlade s cieľom uvedeným v dôvodovej správe návrhu zákona, podľa ktorej okrem iného sa návrhom zákona navrhuje zjednodušiť výkon finančnej kontroly. 
 	O 	ČA	Zákon nepozná prílohy, ale MF Sr plánuje vydať nové metodické usmernenie ktoré výkon celej finančnej kontroly vyjasní a tam uvedieme aj vzory výkonu základnej finančnej kontroly.	
246.		MŽP SR 	K § 9 ods. 3 
V § 9 ods. 3 navrhujeme slová „písomne splnomocneným“ nahradiť slovom „určeným“. 

Odôvodnenie: 
Zníženie administratívnej záťaže. Táto osoba bude určená v internej riadiacej dokumentácii. 

 	O 	N	Pokiaľ ide o výkon finančnej kontroly na mieste, je nutné aby zamestnanci boli poverení a tým poverením sa mohli u povinnej osoby preukázať. Povinná osoba nemá prístup k riadiacej dokumentácii OVS, aby si vedela overiť, že osoby ktoré u povinnej osoby chcú vykonať finančnú kontrolu na mieste majú naozaj oprávnenie ju vykonať. 	
247.		MŽP SR 	K § 10 
V § 10 navrhujeme doplniť vykonávanie vnútorného auditu aspoň dvoma audítormi tak, ako vykonávanie finančnej kontroly v § 9 ods. 3. Odôvodnenie: 
Nakoľko vnútorný audit sa bude vykonávať v rezortných organizáciách ako aj v právnických osobách, ktorým poskytuje verejné prostriedky, navrhujeme, aby vnútorný audit bol vykonávaný aspoň dvoma audítormi. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
248.		MŽP SR 	K § 22 ods. 8 
V § 22 ods. 8 navrhujeme slová „a časť“ nahradiť slovom „a celú“. 

Odôvodnenie: 
Nové ucelené znenie poskytuje prehľadnosť, ľahšiu čitateľnosť a zamedzí prípadnej strate doložených opravených častí. 
 	O 	N	Uvedené by bolo administratívne náročné ak by správa obsahovala 100 strán a menila by sa len v jednej časti. Nie je potrebné zasielať celú správu samozrejme ak sa OVS rozhodne zaslať celú správu môže.	
249.		MŽP SR 	K § 30 
V § 30 navrhujeme vyriešiť uznanie kvalifikačnej skúšky, odborné vzdelávanie a osobitné kvalifikačné predpoklady vnútorných audítorov vymenovaných pred účinnosťou tohto zákona tak, ako vládnych audítorov v § 30 ods. 4. 

Odôvodnenie: 
V navrhovanom paragrafovom znení zákona chýba uznanie odbornej spôsobilosti vnútorných audítorov Ministerstva financií Slovenskej republiky a iných ústredných orgánov štátnej správy k navrhovanému dňu účinnosti zákona. Títo vykonávajú vnútorný audit a majú menovacie dekréty na funkciu vnútorného audítora od svojich štatutárov v zmysle doteraz platného zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V § 30 odsek 4 návrhu zákona sa rieši len problematika vládnych audítorov. 
 	O 	ČA	Všetci vládni audítori od roku 2008 museli absolvovať kvalifikačné skúšky. Z dôvodu zvýšenia odbornosti vedenia vnútorných auditov sme zaviedli mechanizmus absolvovania kvalifikačnej skúšky aj pre vnútorných audítorov. Zároveň sme do zákona doplnili § 29 ods. 5, možnosť uznať kvalifikačné skúšky, ktoré niektorí vnútorní audítori absolvovali pri vládnom.	
250.		MŽP SR 	K Čl. II § 31 ods. 7 
V Čl. II § 31 ods. 7 na konci vety navrhujeme bodku nahradiť čiarkou a vložiť slová: 
,,ak sa na vrátenie verejných prostriedkov neuplatní postup podľa osobitného predpisu 43a.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 43a znie: 
,,43a) Zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie k poznámkam pod čiarou 37a a 43a: 
Navrhované úpravy v zákone č. 523/2004 Z. z. sú zosúladením všeobecnej právnej úpravy s úpravou v lex specialis, ktorým je zákon č. 292/2014 Z. z. 

 	O 	A	Pripomienku považujeme za akceptovanú. 

Zákon č. 523/2004 Z. z. predstavuje všeobecnú právnu úpravu vzťahujúcu sa na všetky verejné prostriedky. Vzhľadom na to, že pri prostriedkoch určených na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie a prostriedky určené na financovanie účelov vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv o poskytnutí grantu uzatvorených medzi Slovenskou republikou a inými štátmi  je potrebné zohľadňovať určité špecifiká, predkladá sa nový novelizačný bod 1 v článku II, ktorým sa vytvára legislatívny priestor na špeciálnu právnu úpravu v osobitných predpisoch.	
251.		MŽP SR 	K Čl. III § 23 ods. 2 
V Čl. III § 23 ods. 2 poznámka pod čiarou k odkazu 73 znie: 
,,73) Napríklad zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, zákon č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, nariadenie (EÚ) č. 1303/2013.“ 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
252.		MŽP SR 	K Čl. III § 42 ods. 7 
V Čl. III § 42 ods. 7 poznámka pod čiarou k odkazu 106 znie: 
,,106) Napríklad zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, § 31 ods. 10 zákona č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie k poznámkam pod čiarou 73 a 106: 
V rámci poskytovania finančných prostriedkov EÚ a ŠR v podmienkach SR sa tieto prostriedky poskytujú na základe zmluvy uzavretej podľa Obchodného zákonníka, v ktorej sa stanovia podmienky, za ktorých bude príspevok poskytnutý. V prípade, ak sa dané podmienky nedodržia a nastane situácia, kedy je potrebné žiadať od prijímateľa vrátenie finančných prostriedkov vyplatených na základe tejto zmluvy, dochádza v mnohých prípadoch k stavu, že porušenie zmluvy o poskytnutí NFP nemusí v plnej miere napĺňať podstatu porušenia finančnej disciplíny v rozsahu definovanom v § 31 zákona č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. Praktická realizácia ukázala, že v mnohých prípadoch je nutné, a niekedy aj efektívnejšie, domáhať sa vrátenia finančných prostriedkov nie režimom, na ktorý odkazuje poznámka pod čiarou č. 106 zákona č. 292/2014 Z. z., ale práve uplatnením svojich nárokov súdnou cestou. Návrh zmeny reflektuje na praktické skúsenosti s vymáhaním finančných prostriedkov, ako aj na judikatúru SD EÚ, v zmysle ktorej ,,o sporoch týkajúcich sa vymáhania prostriedkov, ktoré boli podľa práva Spoločenstva vyplatené neoprávnene, musia v prípade neexistencie ustanovení spoločenstva rozhodovať vnútroštátne súdy podľa svojho vnútroštátneho práva, a to v medziach stanovených právom Spoločenstva. Uplatnenie vnútroštátneho práva nesmie mať negatívny vplyv na uplatnenie a účinnosť práva Spoločenstva. O takýto prípad by išlo najmä vtedy, ak by takéto uplatnenie vnútroštátneho práva prakticky znemožňovalo vymáhanie protiprávne pridelených prostriedkov.“ V tomto kontexte sa navrhuje právna úprava, ktorá umožní úplne reflektovať na skutočnosť, že poskytovanie finančných prostriedkov z fondov EÚ je podriadené podmienkam zmluvy uzavretej podľa Obchodného zákonníka, v ktorej texte sa výslovne uvádza, že spory vzniknuté zo zmluvy budú riešené na súde. Legitímnosť súdneho konania vyplýva aj priamo z nariadení EÚ, a teda ani v prípade rozšírenia pôsobnosti vymáhania neoprávnene vyplateného NFP na správu finančnej kontroly nie je vylúčená právomoc súdu v tejto veci konať. Možnosť vrátenia príspevku v dôsledku výkonu súdneho rozhodnutia predvída § 34 zákona č. 292/2014 Z. z.. Navrhovaná zmena preto znamená zjednotenie a zjednoznačnenie legislatívneho textu, pričom zmena má za cieľ zároveň zabezpečiť jednoznačný eurokonformný výklad právneho textu. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
253.		MŽP SR 	K Čl. III § 25  
V Čl. III § 25 za odsek 8 navrhujeme vložiť nový odsek 9, ktorý znie: 
,,(9) Na zabezpečenie pohľadávky poskytovateľa je poskytovateľ oprávnený prijať od prijímateľa zabezpečovaciu zmenku.“. 

Odôvodnenie: 
Štandardným zabezpečovacím prostriedkom využívaným v prostredí poskytovania pomoci zo štrukturálnych fondov v rámci programového obdobia 2007-2013 bolo záložné právo. Prax však ukázala, že v niektorých prípadoch nie je využitie záložného práva možné alebo účelné, a preto sa pre účely zabezpečenia pohľadávok z príspevkov v rámci programového obdobia 2014-2020 navrhuje využitie ďalšieho zabezpečovacieho prostriedku, ktorým je zmenka. Zmenka je individuálne emitovaný, obchodovateľný a prevoditeľný cenný papier, ktorý plní úverovú, platobnú a zabezpečovaciu funkciu. Zmenka, podobne ako zmluvná pokuta, nezabezpečuje majetok, z ktorého by sa prípadná pohľadávka mohla uspokojovať. Na rozdiel od zmluvnej pokuty však ide o najrýchlejší spôsob, ako môže veriteľ získať exekučný titul, t.j. oprávnenie postihnúť celý majetok prijímateľa, keďže existuje inštitút zmenkového platobného rozkazu, pričom možnosti dlžníka brániť sa pri formálne správne vyplnenej zmenke sú veľmi malé a konanie je rýchle. Použitie zmenky popri záložnom práve sa javí ako vhodná kombinácia, pričom je potrebné zabezpečiť relevantnú právnu úpravu v osobitnom zákone, ako aj odstránenie generálneho zákazu použitia zmenky obsiahnutého v § 26 ods. 2 zákona č. 523/2004 Z. z. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
254.		MŽP SR 	K Čl. II § 26 ods. 2 
V Čl. II § 26 ods. 2 za slovo ,,s výnimkou“ navrhujeme vložiť slová: ,,poskytovateľa postupujúceho podľa osobitného predpisu 37a“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 37a znie: 
,,37a) § 25 ods. 9 zákona č. 292/2014 Z. z.“. 

 	O 	A	Pripomienku považujeme za akceptovanú. 

Zákon č. 523/2004 Z. z. predstavuje všeobecnú právnu úpravu vzťahujúcu sa na všetky verejné prostriedky. Vzhľadom na to, že pri prostriedkoch určených na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie a prostriedky určené na financovanie účelov vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv o poskytnutí grantu uzatvorených medzi Slovenskou republikou a inými štátmi  je potrebné zohľadňovať určité špecifiká, predkladá sa nový novelizačný bod 1 v článku II, ktorým sa vytvára legislatívny priestor na špeciálnu právnu úpravu v osobitných predpisoch.	
255.		NBS 	 
K čl. I (k paragrafovému zneniu návrhu zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov) 

1. V čl. I je potrebné spresniť názov návrhu zákona vzhľadom na jeho nelogickosť (slová „verejnou správou“ odporúčame nahradiť napríklad slovami „v sektore verejnej správy“, podobne ako v § 1 písm. a) zákona č. 523/2004 Z. z. 
o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov). 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu zrozumiteľnosti, jednoznačnosti a kontinuity použitých pojmov navrhujeme pojem „verejná správa“ nahradiť pojmom „sektor verejnej správy“ Pojmom „verejná správa“ sa rozumie činnosť vykonávaná orgánmi štátnej správy, samosprávy a verejnoprávnymi inštitúciami pri zabezpečovaní verejných úloh a ktorej hlavným cieľom je prevádzkovanie verejného blahobytu prostredníctvom posilnenia občianskej spoločnosti a sociálnej spravodlivosti. Táto pripomienka sa primerane vzťahuje na celý návrh zákona. 
2. V čl. I § 1 ods. 1 odporúčame doplniť pôsobnosť subjektov (orgánov) vykonávajúcich finančnú kontrolu a audit v sektore verejnej správy. 
3. V čl. I § 1 ods. 2 odporúčame slová „Ustanovenia tohto zákona sa nevzťahujú“ nahradiť slovami „Tento zákon sa nevzťahuje“. 

 	O 	ČA	Názov zákona sa zmení na zákon o finančnej kontrole a audite. Nie je možné použiť pojem „audit v sektore verejnej správy“ lebo audity sa budú vykonávať aj u právnickej a fyzickej osoby, ktorá nie je orgánom verejnej správy a nie je zaradená ani v sektore verejnej správy.	
256.		NBÚ 	K čl. I § 7 

V § 7 ods. 4 prvá veta sa za slová „Železničná polícia“ vkladajú slová „Národný bezpečnostný úrad“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 16 sa dopĺňa slovami: „Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ 

Túto pripomienku považuje Národný bezpečnostný úrad za zásadnú. 

Odôvodnenie: 
Národný bezpečnostný úrad je ústredným orgánom štátnej správy na ochranu utajovaných skutočností, šifrovú službu a elektronický podpis. Úlohy Národného bezpečnostného úradu vyplývajúce zo zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a z medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná, plnia príslušníci Národného bezpečnostného úradu, ktorí tvoria ozbrojený zbor. Príslušníci Národného bezpečnostného úradu sú v služobnom pomere podľa osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov. Príslušníci Národného bezpečnostného úradu v záujme požadovanej miery ochrany a bezpečnosti vykonávajú operatívne činnosti (napríklad preverovanie informácií o bezpečnostných rizikách týkajúcich sa ochrany utajovaných skutočností s cieľom ich predchádzania a odstraňovania, zabezpečovanie fyzickej a technickej ochrany objektu Národného bezpečnostného úradu, jeho príslušníkov a zamestnancov, zabezpečovanie nepretržitej kuriérnej služby a pod.), ktoré si vyžadujú bezprostredný zásah. V uvedenom kontexte ide o úlohy, ktoré v záujme ochrany a bezpečnosti neznesú odklad a sú priamo predikované v predkladanej právnej úprave (§ 7 ods. 4 návrhu zákona). 

 	Z 	A	Zapracovaním do textu.	
257.		NKÚ SR 	K čl. I § 1 ods. 1 
Odporúčame nahradiť slová „verejnou správou“ slovami „vo verejnej správe.“ 

Odôvodnenie: Uvedené navrhujeme z dôvodu jasnosti a zrozumiteľnosti. 
 	O 	ČA	Názov zákona sa zmení na zákon o finančnej kontrole a audite. Nie je možné použiť pojem „audit v sektore verejnej správy“ lebo audity sa budú vykonávať aj u právnickej a fyzickej osoby, ktorá nie je orgánom verejnej správy a nie je zaradená ani v sektore verejnej správy	
258.		NKÚ SR 	K čl. I § 6 ods. 4 písm. g)  
Navrhujeme vypustiť text „o hospodárení s verejnými financiami alebo“. 

Odôvodnenie: Finančnou operáciou je v zmysle § 2 písm. d) návrhu zákona aj právny úkon majetkovej povahy alebo iný úkon majetkovej povahy. 
 	O 	A	Zapracovaním v texte.	
259.		NKÚ SR 	K čl. I § 2 písm. j) až m) 
Navrhujeme ponechať definície pojmov podľa platného zákona č. 502/2001 Z. z. alebo novo navrhované znenia jasnejšie špecifikovať, napríklad „v správnom čase“, „vo vhodnom množstve“. 

Odôvodnenie: Uvedené navrhujeme z dôvodu vzniku prípadných nejasností pri výklade predmetných pojmov. 
 	O 	N	Navrhované znenie je v súlade s definíciami uvedenými v nariadení EK 966/2012.	
260.		NKÚ SR 	K čl. I § 7 ods. 2  
Navrhujeme upraviť znenie druhej vety: „Ak je orgánom verejnej správy obec a nemôže zabezpečiť vykonanie základnej finančnej kontroly svojimi zamestnancami, vykonáva základnú finančnú kontrolu starosta a aspoň jedna iná fyzická osoba, ktorú schvaľuje obecné zastupiteľstvo uznesením.“. 

Navrhujeme doplniť tretiu vetu: „Ak je orgánom verejnej správy obec a nemôže zabezpečiť vykonanie základnej finančnej kontroly svojimi zamestnancami alebo starostom a aspoň jednou inou fyzickou osobou, ktorú schvaľuje obecné zastupiteľstvo uznesením, vykonáva základnú finančnú kontrolu starosta.“. 

Odôvodnenie: Výslovným zadefinovaním spôsobu voľby danej osoby uznesením sa predchádza prípadným problémom v otázke spôsobu voľby. Navrhované znenie nerieši prípad, kto bude vykonávať základnú finančnú kontrolu, ak obecné zastupiteľstvo neschváli inú fyzickú osobu. 
 	O 	ČA	Zapracovaním v texte.	
261.		NKÚ SR 	K čl. I § 7 ods. 3  
Odporúčame precizovať, v ktorom časovom úseku sa vykonáva základná finančná kontrola. 

Odôvodnenie: Návrh zákona nešpecifikuje, či má byť základná finančná kontrola vykonaná pred začatím finančnej operácie alebo jej časti. 
 	O 	ČA	Zapracovaním do textu v dôvodovej správe.
Finančná operácia alebo jej časť sa vykonáva celý čas od prípravy finančnej operácie alebo jej časti až po jej ukončenie a splnenie všetkých cieľov finančnej operácie alebo jej časti.

262.		NKÚ SR 	K § 9 ods. 3  
Odporúčame vypustiť slovné spojenie „aspoň dvaja“. 

Odôvodnenie: Uvedené navrhujeme z dôvodu vzniku prípadných problémov v aplikačnej praxi. 
 	O 	ČA	Do ustanovenia § 9 bola doplnená možnosť pre obce s malým počtom obyvateľov schváliť ďalšiu fyzickú osobu obecným zastupiteľstvom uznesením.
Vykonanie finančnej kontroly na mieste nie je povinné v praxi, ak OVS nebude mať dostatok zamestnancov nemusí takú kontrolu vykonať.	
263.		NKÚ SR 	K čl. I § 19 ods. 6  
Navrhujeme doplniť na začiatok vety tieto slová: „Úrad vládneho auditu a“. 

Odôvodnenie: Z dôvodu osobitého postavenia Najvyššieho kontrolného úradu SR v zmysle čl. 60 až 63 Ústavy Slovenskej republiky a zákona č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade SR je navrhovaným znením zavedená snaha o kontrolu nezávislej kontrolnej inštitúcie novo vytvoreným subjektom, čo nenachádza oporu v cit. právnych predpisoch. To znamená, že žiadame, aby Najvyšší kontrolný úrad SR bol kontrolovaný len Ministerstvom financií SR, tak ako je to v súčasnosti. 
 	Z 	A	Zapracovaním v texte.	
264.		NKÚ SR 	K § 22 ods. 3 písm. i)  
Navrhujeme vypustiť v § 22 ods. 3 písmeno i). 

Odôvodnenie: Text uvedený v § 22 ods. 3 písm. i) je duplicitný s textom v § 22 ods. 3 písm. h). 
 	O 	A	Gramatickou úpravou písmena h).	
265.		NKÚ SR 	K čl. I § 22  
Odporúčame bližšie špecifikovať, kedy sa používa pojem správa, návrh správy, čiastková správa, návrh čiastkovej správy. 

Odôvodnenie: V návrhu zákona absentuje špecifikovanie momentu a druhu použitia správy, návrhu správy, čiastkovej správy, návrhu čiastkovej správy v jednotlivých fázach kontroly. 
 	O 	N	Z § 22 ods. 1 vyplýva, že ak sú nedostatky vypracováva sa návrh správy a správa. A ak nie sú nedostatky vypracováva sa iba správa.
Zároveň § 22 ods. 2 hovorí, kedy je možné vypracovať čiastkovú správu. 	
266.		NKÚ SR 	K čl. I § 28 ods. 2  
Odporúčame jasne definovať, ktorý orgán verejnej správy je oprávnený ukladať pokuty. 

Odôvodnenie : Navrhované znenie daného ustanovenia v otázke orgánu, ktorý môže ukladať pokuty je nezrozumiteľné. 
 	O 	A	Upravené vypustením textu „vykonávajúci“ a nahradením slovíčka „alebo“ z čoho vyplýva že pokutu môže uložiť správca kapitoly štátneho rozpočtu a auditujúci orgán, ktorým je MF SR a Úrad vládneho auditu.	
267.		NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 10 
V poznámke pod čiarou odporúčame odstrániť: Napríklad zákon č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: Uvedené poznámky pod čiarou sú nezrozumiteľné vo vzťahu k výkonu kontroly hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami na Najvyššom kontrolnom úrade SR. 
 	O 	N	Uvedeným odkazom sa ustanovuje väčšia škála predpisov, ktoré sú platné v rámci SR. Nemajú sa na mysli len predpisy týkajúce sa EÚ a medzinárodných zdrojov. Zároveň je nutné pri kontrole a audite vykonávanej podľa tohto zákona overovať súlad s osobitnými predpismi ktoré sú aj zákon č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.	
268.		NKÚ SR 	K návrhu zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
V celom texte návrhu zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov navrhujeme upraviť gramatické a technické nedostatky v zmysle legislatívno-technických pravidiel vlády.  	O 	A	Úpravou textu.	
269.		OAP SVL ÚV SR 	K dôvodovej správe, všeobecná časť: 
Žiadame predkladateľa doplniť slová „v platnom znení“ pri citovaní nariadenia č. 966/2012 a nariadenia č. 1305/2013. 	O 	A	Zapracovaním do textu	
270.		OAP SVL ÚV SR 	K dôvodovej správe, osobitná časť: 
Žiadame predkladateľa, aby v osobitnej časti dôvodovej správy k čl. I, § 19 vypustil citáciu nariadenia (ES) č. 1083/2006 z dôvodu jeho zrušenia a nahradil ho nariadením (EÚ) č. 1303/2013 a jeho príslušnými článkami k danej problematike. Ďalej žiadame predkladateľa, aby uviedol správne citovanie nariadenia (ES) č. 1828/2006 v platnom znení, nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a delegovaného nariadenia (EÚ) č. 480/2014.  	O 	A	Zapracovaním do textu	
271.		OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 3 písm. e) návrhu zákona: 
Žiadame predkladateľa, aby upravil poznámku pod čiarou k odkazu 5), a to nasledovne: 
- nariadenie (EÚ) č. 1299/2013: slová „z 17 decembri“ nahradiť slovami „zo 17. decembra“ a pred publikačným zdrojom vypustiť bodku, 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
272.		OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 3 písm. e) návrhu zákona: 
- nariadenie (EÚ) č. 1303/2013: uviesť celý názov nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 spolu s publikačným zdrojom, 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
273.		OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 3 písm. e) návrhu zákona: 
- nariadenie (EÚ) č. 514/2014: slovo „Nariadenie“ nahradiť slovom „nariadenie“ a pred slovom „ktorým“ uviesť čiarku, 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
274.		OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 3 písm. e) návrhu zákona: 
- nariadenie (EÚ) č. 223/2014: za slovom „(EÚ)“ uviesť slovo „č.“. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
275.		OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 3 písm. f) návrhu zákona: 
Žiadame predkladateľa, aby v poznámke pod čiarou k odkazu 6) uviedol za publikačným zdrojom nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 slová „v platnom znení“. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
276.		OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 5 ods. 1 písm. a) návrhu zákona: 
Žiadame predkladateľa, aby poznámku pod čiarou k odkazu 10) upravil nasledovne: 
- nariadenie (EÚ, Euratom) č. 966/2012: vypustiť slová „Európskeho parlamentu a Rady“ a slová „z 25“, 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
277.		OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 5 ods. 1 písm. a) návrhu zákona: 
- nariadenie (EÚ) č. 1303/2013: uviesť skrátenú citáciu nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
278.		OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 5 ods. 1 písm. a) návrhu zákona: 
- nariadenie (EÚ) č. 1305/2013: uviesť za publikačným zdrojom slová „v platnom znení“, 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
279.		OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 5 ods. 1 písm. a) návrhu zákona: 
- vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 215/2014: uviesť za publikačným zdrojom slová „v platnom znení“. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
280.		OAP SVL ÚV SR 	K čl. I § 5 ods. 1 písm. h) návrhu zákona: 
Žiadame predkladateľa, aby v poznámke pod čiarou k odkazu 11) vypustil slová „v platnom znení“. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
281.		OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
Žiadame predkladateľa upraviť doložku zlučiteľnosti nasledovne: 
- vypustiť slová „Zmluva o založení Európskeho spoločenstva v čl. 280,“, 
 	O 	A	Zapracovaním do textu	
282.		OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
- vypustiť nariadenie (ES) č. 1698/2005, nariadenie (ES) č. 1083/2006, nariadenie (ES) č. 1198/2006, rozhodnutie č. 573/2007/ES, rozhodnutie č. 575/2007/ES, rozhodnutie č. 2007/435/ES, nariadenie (ES) č. 885/2006 z dôvodu ich zrušenia a nahradiť ich platnými právnymi aktmi EÚ, 
 	O 	A	Zapracovaním do textu	
283.		OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
- pri citovaní nariadenia (ES, Euratom) č. 2185/96 vypustiť slová „v platnom znení“, 
 	O 	A	Zapracovaním do textu	
284.		OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
- pri citovaní nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012, nariadenia EÚ) č. 1305/2013 , vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 215/2014, rozhodnutia č. 574/2007/ES doplniť slová „v platnom znení“, 
 	O 	A	Zapracovaním do textu	
285.		OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
- pri citovaní nariadenia (EÚ) č. 1299/2013, nariadenia (ES) č. 1828/2006, nariadenia (ES, Euratom) č. 2185/96, nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 doplniť publikačné zdroje, 

 	O 	A	Zapracovaním do textu	
286.		OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
- doplniť delegované nariadenie (EÚ) č. 480/2014, nariadenie (EÚ) č. 514/2014, nariadenie (EÚ) č. 223/2014, delegované nariadenie (EÚ) č. 532/2014, 
 	O 	A	Zapracovaním do textu	
287.		OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
- doplniť akty primárneho a sekundárneho práva Európskej únie v oblasti uznávania odborných kvalifikácii v súvislosti s čl. I § 13 návrhu zákona. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu	
288.		PMÚ SR 	K čl. I § 16 
Navrhujeme nahradiť prvú vetu v § 16 ods. 1 nasledujúcim textom 

„Vykonávanie vnútorného auditu je povinný zabezpečiť správca kapitoly štátneho rozpočtu, s výnimkou tých ústredných orgánov štátnej správy, kde by to bolo vzhľadom na počet zamestnancov, objem rozpočtu verejných prostriedkov a organizačnú štruktúru ústredného orgánu štátnej správy zjavne nehospodárne, neefektívne a neúčinné, sú povinní zabezpečiť vykonávanie vnútorného auditu vnútorným audítorom, prípadne útvarom vnútorného auditu, funkčne a organizačne oddelených od riadiacich štruktúr. O výnimke z povinnosti zabezpečiť vykonávanie vnútorného auditu v ústrednom orgáne vlastným zamestnancom rozhodne minister financií.“ 

Zdôvodnenie: 
Navrhovanou pripomienkou sa má zachovať terajší právny stav, ktorý sa týka aj Protimonopolného úradu Slovenskej republiky, v prípade ktorého by vzhľadom na počet zamestnancov a objem finančných prostriedkov rozpočtovej kapitoly, bolo nehospodárne a neefektívne ustanoviť samostatného vnútorného audítora a zriadiť samostatný útvar vnútorného auditu. 
 	Z 	N	Na rozporovom konaní dňa 3.6.2015 bola z úrovne PMU SR zmenená zásadnosť pripomienky na obyčajnú. Návrhom zákona dôjde k zlúčeniu doterajších inštitútov následnej finančnej kontroly a vnútorného auditu do jedného inštitútu vnútorného auditu. Vnútorný audit bude zabezpečovať pre vedúceho správcu kapitoly okrem finančného auditu aj iné typy auditov (audit zhody, audit informačných systémov, audit výkonnosti, systémový audit a forézny audit) a tak bude napomáhať k hospodárnemu, efektívnemu, účelnému a účinnému vynakladaniu verejných financií.	
289.		Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I § 11  
V § 11 ods. 1 návrhu zákona sú vymedzené podmienky vymenovania vnútorného audítora a vládneho audítora. Navrhujeme, aby v záujme posilnenia transparentnosti a odbornosti bolo jednou z podmienok aj úspešné absolvovanie výberového konania. Výberové konanie by malo pozostávať z písomného testu, prípadovej štúdie, prekladu z cudzieho jazyka a z ústnej časti, pričom písomný test, prípadová štúdia a preklad z cudzieho jazyka by sa v deň výberového konania losovali výberovou komisiou z na to určených databáz. Ministerstvo financií alebo iná právnická osoba by zabezpečila zverejnenie všetkých žiadostí o zaradenie do výberového konania, profesijných životopisov uchádzačov a ich motivačných listov na svojom webovom sídle, a to najneskôr v deň uskutočnenia výberového konania. Výberové konanie by podľa nášho názoru mala uskutočňovať päťčlenná výberová komisia. Členov výberovej komisie by vymenúval príslušný správca kapitoly štátneho rozpočtu z databázy kandidátov na členov výberovej komisie vždy po vyhlásení výberového konania. Databázu kandidátov na členov výberovej komisie by vytváral Výbor pre audit vykonávaný verejnou správou. 	Z 	ČA	Postup a kritériá výberového konania zamestnancov správcov kapitoly štátneho rozpočtu upravujú osobitné predpisy najmä zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe, ktorého gestorom nie je MF SR .
Požiadavka posilnenia odbornosti výkonu vnútorného auditu je v navrhovanom znení zákona upravená v § 12 ods. 5 tak, že sa vykonáva kvalifikačná skúška, ktorá pozostáva z písomnej časti a ústnej časti. Zároveň v skúšobnom poriadku MF SR upraví, že súčasťou písomnej časti kvalifikačnej skúšky je aj prípadová štúdia.
Zároveň bude v skúšobnom poriadku upravené, že členom skúšobnej komisie môže byť aj zástupca z výboru, resp. na základe návrhov jednotlivých správcov kapitoly štátneho rozpočtu, navrhneme databázu členov skúšobnej komisie, ktorá bude pozostávať zo zástupcov  príslušných správcov kapitoly štátneho rozpočtu.
Požiadavka transparentnosti bude zabezpečená zverejňovaním mien vymenovaných vnútorných audítorov a mien uchádzačov o kvalifikačnú skúšku na webovom sídle bez životopisov a motivačných listov z dôvodu ochrany osobných údajov.	
290.		Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I § 14  
Popri kvalifikačnej skúške a odbornom vzdelávaní audítorov ako nástrojov na zvyšovanie ich kvality navrhujeme do návrhu zákona vloženie ustanovení upravujúcich podrobnosti o hodnotení audítora tak, aby príslušný orgán každoročne k 31. marcu vyhotovil a najneskôr do 30. apríla kalendárneho roka zverejňoval na svojom webovom sídle ročný štatistický výkaz audítora za predchádzajúci kalendárny rok, ktorý by obsahoval údaje o výkonnosti vnútorného audítora, údaje o výkonnosti vnútorných audítorov pôsobiacich na iných orgánoch a ich celoslovenský priemer výkonnosti. Štruktúru údajov, vzor výkazu, podrobnosti o hodnotiacich kritériách, ich váhe a spôsobe vyhodnotenia by ustanovilo ministerstvo financií všeobecne záväzným právnym predpisom. Príslušný orgán by ďalej vo výkaze uvádzal porovnanie údajov o výkonnosti vnútorného audítora s ďalšími údajmi, pričom ak by výsledkom porovnania bola nižšia výkonnosť vnútorného audítora ako je celoslovenský priemer výkonnosti vnútorných audítorov, orgán by na túto skutočnosť vnútorného audítora písomne upozornil; nižšia výkonnosť vnútorného audítora v dvoch po sebe nasledujúcich výkazoch by predstavovala závažné porušenie služobnej disciplíny. Hodnotenie vnútorného audítora by vykonávala trojčlenná hodnotiaca komisia. Navrhujeme, aby členov hodnotiacej komisie vymenúval minister financií z databázy kandidátov na členov hodnotiacej komisie, ktorú by kreoval Výbor pre audit vykonávaný verejnou správou. Podľa nášho názoru je potrebné trvať na prísnom hodnotení práce audítorov. Kľúčovú úlohu musí v tejto súvislosti zohrávať ministerstvo financií, ktoré je predovšetkým strážcom štátnej pokladnice. Do nej sú však vyrazené obrovské diery na strane príjmov a výdavkov. Občania to vidia, čo ďalej znižuje ich ochotu platiť dane a ničí dôveru v schopnosť štátu zabezpečiť svoje fungovanie. Ministerstvo financií musí byť na čele zapchávania dier a to sa musí stať jeho prvoradou politickou agendou. Prvoradým cieľom ministerstva financií tak musí byť efektívne vynakladanie všetkých verejných prostriedkov vrátane eurofondov tak, aby naše spoločné peniaze boli používané na spoločný prospech.  	Z 	ČA	V texte návrhu zákona bola doplnená povinnosť vnútorného audítora v § 18 ods. 1 písm. b) zasielať ročnú správu o vykonaných vnútorných auditoch, okrem MF SR aj výboru pre audit. Zároveň bola doplnená povinnosť pre výbor v § 15 ods. 2 písm. c) posudzovať ročnú správu o vykonaných vnútorných auditoch za predchádzajúci rok schválenú štatutárnym orgánom správcu kapitoly štátneho rozpočtu a zasielať návrh ministerstvu financií na vykonanie hodnotenia kvality vnútorného auditu podľa § 19 ods. 4.
Výkon hodnotenia kvality zo strany MF SR je v navrhovanom zákone nastavený v § 19 ods. 4 ako samostatný cieľ výkonu vládneho auditu, keďže hodnotenie kvality vnútorného auditu MF SR sa bude realizovať prostredníctvom vládneho auditu. 	
291.		SIS 	Čl. I, § 30  
V § 30 navrhujeme doplniť novým odsekom 5, ktorý znie: 
„(5) Získanie odbornej spôsobilosti vykonaním kvalifikačnej skúšky a vydaním osvedčenia Ministerstva financií SR o jej úspešnom vykonaní pred účinnosťou tohto zákona sa považuje za získanie odbornej spôsobilosti podľa tohto zákona.“. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 11 ods. 1 vnútorného audítora a vládneho audítora možno vymenovať až po splnení osobitných kvalifikačných predpokladov, ktorými sú odborná spôsobilosť preukazovaná osvedčením o úspešnom vykonaní kvalifikačnej skúšky a najmenej dva roky odbornej praxe v oblasti administratívnej finančnej kontroly, finančnej kontroly na mieste, vnútorného auditu, vládneho auditu alebo kontroly a auditu podľa osobitných predpisov.
Podľa prechodného ustanovenia § 30 ods. 3 návrhu zákona platí, že „do 1. januára 2018 možno vykonávať vnútorný audit aj pod vedením fyzickej osoby, ktorá nespĺňa podmienky podľa § 11 ods. 1, ak je táto osoba zamestnancom správcu kapitoly štátneho rozpočtu vykonávajúceho vnútorný audit“. Ďalej podľa prechodného ustanovenia § 30 ods. 4 návrhu zákona platí, že „kvalifikačná skúška, odborné vzdelávanie a osobitné kvalifikačné predpoklady vládnych audítorov vymenovaných pred účinnosťou tohto zákona sa považuje za splnenie podmienok podľa tohto zákona“.
Z uvedených ustanovení vyplýva pre zamestnancov správcu kapitoly štátneho rozpočtu vykonávajúcich vnútorný audit povinnosť absolvovať kvalifikačnú skúšku na preukázanie odbornej spôsobilosti podľa podmienok ustanovených v § 12, a to aj napriek tomu, že počas platnosti zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov absolvovali „Špecializačný základný kurz pre vnútorných audítorov a finančných kontrolórov“ a ich odborná spôsobilosť už bola preukázaná osvedčením vydaným ministerstvom financií. 
Vyššie uvedené prechodné ustanovenia návrhu zákona a ich implementácia tak predstavujú nedôvodné obmedzenia pre vnútorných audítorov, nakoľko § 30 ods. 4 sa vzťahuje iba na vládnych audítorov a kvalifikačné skúšky absolvované vnútornými audítormi pred účinnosťou tohto zákona sa nepovažujú za splnenie podmienok podľa tohto zákona. Vnútorný audítor, ktorý nespĺňa podmienky podľa § 11 ods. 1 môže vykonávať vnútorný audit len do 1. januára 2018. 
V tejto súvislosti uvádzame, že v pôsobnosti Slovenskej informačnej služby v súčasnosti disponuje osvedčením o absolvovaní špecializačného základného kurzu pre vnútorných audítorov a finančných kontrolórov niekoľko príslušníkov, vrátane vnútorného audítora. Predmetný kurz je akreditovanou vzdelávacou aktivitou ministerstva financií a je súčasťou systému vzdelávania ministerstva financií, ktorý príslušníci absolvovali na základe rozhodnutia riaditeľa Slovenskej informačnej služby. Obsahom kurzu bola i oblasť vnútorného auditu s odborným zameraním na metódy a techniky vo vnútornom audite a finančnej kontrole a kontrola a vnútorný audit prostriedkov EÚ, konkrétne oblasti vzdelávacej aktivity (časť vnútorný audit): vnútorný audit, vládny audit, základné pravidlá vládneho auditu, správy z vládneho auditu a predpisy súvisiace s finančnou kontrolou, vnútorným auditom a vládnym auditom. 
Na základe uvedeného máme za to, že osoby, ktoré absolvovali vzdelávanie v oblasti výkonu vnútorného auditu a finančnej kontroly akreditované ministerstvom financií sú dostatočne kvalifikované na výkon vnútorného auditu a absolvované vzdelanie je zárukou odbornej spôsobilosti zamestnanca vykonávajúceho vnútorný audit v zmysle návrhu zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	Z 	A	Upravením ustanovenia návrhu zákona § 29 
ods. 6 v nasledovnom znení: „Za vnútorného audítora alebo vládneho audítora je možné vymenovať aj zamestnanca, ktorý úspešne vykonal kvalifikačnú skúšku podľa doterajšieho predpisu a spĺňa podmienku podľa § 11 ods. 1. Za splnenie podmienky podľa § 11 ods. 1 písm. e) sa považujú aj  dva roky praxe v oblasti následnej finančnej kontroly podľa doterajšieho predpisu.“.

	
292.		SIS 	Čl. I, § 16 ods. 3  
V § 16 ods. 3 na konci druhej vety navrhujeme vložiť bodkočiarku a slová „to neplatí, ak si to vyžaduje ochrana utajovaných skutočností.“. 
Odôvodnenie: 
Z ustanovenia § 16 ods. 3 návrhu upravujúceho vymenovanie vnútorného audítora vyplýva notifikačná povinnosť pre vedúceho správcu kapitoly štátneho rozpočtu v tom rozsahu, že „vymenovanie vnútorného audítora je vedúci správcu kapitoly štátneho rozpočtu povinný oznámiť ministerstvu financií do desiatich pracovných dní odo dňa vymenovania vnútorného audítora“. 
S uvedeným ustanovením súvisí § 11 ods. 5 návrhu, podľa ktorého Ministerstvo financií SR vedie zoznam vnútorných audítorov a vládnych audítorov ako verejne prístupný register zverejnený na webovom sídle ministerstva financií, pričom tento zoznam obsahuje meno a priezvisko vnútorného audítora alebo vládneho audítora, dátum jeho vymenovania, dátum jeho odvolania a právnickú osobu, v ktorej je vymenovaný. 
V tejto súvislosti poukazujeme na skutočnosť, že vnútorný audítor je príslušníkom Slovenskej informačnej služby a podľa bodu 115. Zoznamu utajovaných skutočností Slovenskej informačnej služby vydaného na vykonanie nariadenia vlády SR č. 216/2004 Z. z., ktorým sa ustanovujú oblasti utajovaných skutočností, sa osobné údaje príslušníkov Slovenskej informačnej služby v spojení s údajmi osvedčujúcimi ich príslušnosť k Slovenskej informačnej služby považujú za utajovanú skutočnosť stupňa utajenia Vyhradené. 

Slovenská informačná služba je podľa § 13a zákona NR SR č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov oprávnená zabezpečovať ochranu svojich príslušníkov. Jedným z interných opatrení na zabezpečenie ochrany príslušníka Slovenskej informačnej služby je aj utajovanie jeho príslušnosti k Slovenskej informačnej službe a skutočnej identity. V nadväznosti na znenie cit. ustanovenia ako i v nadväznosti na meniaci sa právny mechanizmus týkajúci sa vymenovania vnútorného audítora (podľa § 16 ods. 3 návrhu vedúci správcu kapitoly štátneho rozpočtu je oprávnený vymenovať vnútorného audítora po splnení podmienok podľa § 11 ods. 1 - v porovnaní s § 28 ods. 2 zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého vnútorného audítora vymenúva vedúci ústredného orgánu po prerokovaní s ministrom) považujeme za potrebné zachovať ochranu utajovaných skutočností zákonnou limitáciou sprístupňovania osobných údajov príslušníkov Slovenskej informačnej služby. 

Z vyššie uvedených dôvodov považujeme za žiaduce doplniť znenie ustanovenia § 16 ods. 3 návrhu týkajúce sa notifikačnej povinnosti v navrhovanom rozsahu. 

 	Z 	A	Úpravou § 11 ods. 5 nasledovne „Ministerstvo financií vedie zoznam vnútorných audítorov a vládnych audítorov, ktorý je verejne prístupným registrom zverejneným na webovom sídle ministerstva financií. Zoznam vnútorných audítorov a vládnych audítorov obsahuje meno a priezvisko vnútorného audítora alebo vládneho audítora, dátum jeho vymenovania, dátum jeho odvolania a právnickú osobu, v ktorej je vymenovaný; to neplatí, ak si to vyžaduje ochrana utajovaných skutočností“.
	
293.		SOCP 	K § 5 ods. 1 písm. j) 
Podľa § 5 ods. 1 písm. j) orgán verejnej správy v rámci finančného riadenia je povinný pravidelne hodnotiť riadne fungovanie finančného riadenia, avšak absentuje presnejšia špecifikácia formy, obsahu a časového intervalu predmetného hodnotenia. V záujme jednoznačnosti úpravy a zabezpečenia jednotného postupu orgánov verejnej správy pri hodnotení riadneho fungovania finančného riadenia navrhujeme uvedené skutočnosti v návrhu spresniť.  	O 	A	Vypustením textu zo zákona.
Pravidelné hodnotenie fungovania finančného riadenia vykonáva správca kapitoly štátneho rozpočtu prostredníctvom vnútorného auditu, ktorého cieľom je prinášať systematický a metodický prístup k zlepšovaniu efektívnosti finančného riadenia, hodnotiť možné riziká súvisiace s finančným riadením a podobne.	
294.		SOCP 	K § 3 
V § 3 odporúčame do pôsobnosti Ministerstva financií Slovenskej republiky doplniť aj oblasť pôsobnosti, ktorá mu vyplýva z úpravy uvedenej v § 4 ods. 1 (písomne schvaľuje zriaďovanie pracovísk Úradom vládneho auditu). 	O 	N	Ak je kompetencia stanovená v § 4 ods. 1 nie je potrebné ju opakovať do ďalších ustanovení zákona. Legislatívne pravidlá vlády nedovoľujú reciprocitu ustanovení. 	
295.		SOCP 	K § 6 
V odseku 4 je potrebné v úvodnej vete nahradiť slovo „kontrolu“ správnym tvarom „kontrolou“ a v písmene h) navrhujeme doplniť za slovo „poskytnutia“ slová „alebo použitia“, pretože kontrolované by malo byť aj použitie verejných prostriedkov. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
296.		SOCP 	K § 26  
V odseku 1 je potrebné slovo „povinný“ nahradiť správnym tvarom „povinní“. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
297.		SOCP 	K § 28 
V odseku 2 je časť textu nezrozumiteľná, máme za to, že je potrebné za slovo „vykonávajúci“ vložiť slová „vnútorný audit alebo“ (text upraviť obdobne, ako je v odseku 1 alebo odseku 10). 	O 	A	Úpravou textu.	
298.		SŠHR SR 	K § 13 ods. 4: 
V prvej vete ustanovenia navrhujeme v slovnom spojení „absolvovanie inej formy vzdelávania a vykonávanie lektorskej činnosti“ nahradiť spojku „a“ spojkou „alebo“. 
Odôvodnenie: 
Nevyžaduje sa súčasne absolvovanie iných foriem vzdelávania a vykonávanie lektorskej činnosti, preto navrhujeme spojku „a“ nahradiť vylučovacou spojkou „alebo“. 
V druhej vete ustanovenia navrhujeme slovo „formách“ nahradiť slovom „foriem“. 
Odôvodnenie: Leg. tech. pripomienka. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
299.		SŠHR SR 	K § 16 ods. 5: 
Na konci vety navrhujeme slovo „kontroly“ nahradiť slovom „kontrole“. Odôvodnenie: Leg. tech. pripomienka.  	O 	A	Úpravou textu.	
300.		SŠHR SR 	K § 19 ods. 3 písm. a): 
Odporúčame slovo „ministerstva“ uviesť veľkým začiatočným písmenom. Odôvodnenie: Leg. tech. pripomienka. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
301.		SŠHR SR 	K § 21 ods. 1: 
Navrhujeme za slovo „oprávnená“ a za slovo „správou“ doplniť čiarky. Odôvodnenie: Leg. tech. pripomienka. 	O 	N	Zapracovaním do textu.	
302.		SŠHR SR 	K § 21 ods. 3: 
Navrhujeme za slovo „povinná“ a za slovo „správou“ doplniť čiarky. Odôvodnenie: Leg. tech. pripomienka. 	O 	N	Zapracovaním do textu.	
303.		SŠHR SR 	K § 22 ods. 2: 
Navrhujeme text v odseku 2 preformulovať takto: 
"Čiastková správa sa musí vypracovať, ak je potrebné bez zbytočného odkladu prijať opatrenia na nápravu zistených nedostatkov a odstrániť príčiny ich vzniku. 
Čiastková správa sa môže vypracovať, ak sa administratívna finančná kontrola, finančná kontrola na mieste alebo audit vykonávaný verejnou správou vykonáva vo viacerých povinných osobách.". 
Odôvodnenie: 
Spresnenie textu ustanovenia. 	O 	N	V praxi môže nasať situácia, kedy orgán verejnej správy v prípade potreby bez zbytočného odkladu môže vypracovať aj správu, ak pôjde o prípad podnetu napríklad.	
304.		SŠHR SR 	K § 22 ods. 2 písm. h) a i): 
Navrhujeme prehodnotiť, či znenie textu „o splnených opatreniach prijatých na nápravu zistených nedostatkov a o odstránení príčin ich vzniku“ nie je duplicitné. Odôvodnenie: Spresnenie textu.  	O 	A	Opravením gramatickej nesprávnosti v písmene h).	
305.		ŠÚ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
306.		ŠÚKL 	k § 7 Základná finančná kontrola 
tým, že v zmysle návrhu nového zákona je základná finančná kontrola transformáciou predbežnej finančnej kontroly vykonávanej ako administratívna kontrola v zmysle zákona č. 502/2001 Z. z. nedochádza k odstráneniu súčasnej značnej nejednotnosti postupov orgánov verejnej správy pri uskutočňovaní tejto kontroly. Bolo by žiaduce, aby zákon, alebo vykonávací predpis k zákonu stanovil praktický spôsob výkonu základnej finančnej kontroly s uvedením vzorových formulárov (krycích listov, kontrolných otázok) aspoň pre najbežnejšie finančné operácie.  	O 	A	MF SR vydá metodické usmernenie k novému návrhu zákona.	
307.		ŠÚKL 	k § 8 Administratívna finančná kontrola 
podľa narhovaného znenia zákona nie je jednoznačné, ktorých finančných operácií sa týka povinnosť vykonať administratívnu finančnú kontrolu. Poskytnutím verejných financií inej osobe sa môže chápať aj úhrada bežných faktúr dodávateľom tovarov a služieb, ktoré sú však predmetom základnej finančnej kontroly, ktorú vykonávajú tí istí pracovníci ako administratívnu finančnú kontrolu. Treba jednoznačne vysvetliť, čo sa rozumie poskytnutím verejných financií. Taktiež nie sú jasne definované finančné operácie, ktoré súvisia so zabezpečením prevádzkových činností orgánu verejnej správy, pri ktorých túto kontrolu netreba vykonať. 
 	O 	A	Úhrada vlastných faktúr považuje za použitie verejných financií. Zároveň bol precizovaný 
§ 8 ods. 2.	
308.		TNSK 	Článok I., § 2 
Navrhujeme doplniť definíciu pojmu „iná osoba“ v nadväznosti na § 8 ods. 1. 	O 	N	V ustanovení § 8 je stanovené v akých prípadoch sa administratívna finančná kontrola vykonáva. Podľa § 8 ods. 2 sa administratívna finančná kontrola nevykoná pri  použití verejných financií z rozpočtu orgánu verejnej správy, ak finančná operácia alebo jej časť súvisí so zabezpečením vlastnej prevádzky okrem dotácií a transferov orgánu verejnej správy alebo vlastnej prevádzky okrem dotácií a transferov iného orgánu verejnej správy zapojeného na jeho rozpočet alebo v jeho vecnej pôsobnosti. Z citovaného možno konkrétne určiť pri akých finančných operáciách sa vykoná administratívna finančná kontrola. V nadväznosti na uvedené nie je v zákone potrebné zavádzať definíciu pojmu iná osoba. 
 	
309.		TNSK 	Článok I. , § 8, ods. 2 
Navrhujeme upraviť text ods. 2 tak, aby administratívna finančná kontrola sa nevykonávala pri takej finančnej operácii alebo jej časti, ktorá súvisí s použitím verejných finančných prostriedkov orgánom verejnej správy a poskytnutím finančných prostriedkov orgánu verejnej správy nielen na prevádzkovú činnosť, ale na činnosť (teda vrátane použitia a poskytnutia finančných prostriedkov na kapitálové výdavky) a nie orgánu zapojeného na jeho rozpočet alebo v jeho vecnej pôsobnosti, ale orgánu verejnej správy, ktorej je zriaďovateľom alebo zakladateľom. 

Text ods. 2 znie: 
„ (2) Ustanovenie odseku 1 sa nepoužije na použitie verejných financií z rozpočtu orgánu verejnej správy, ak finančná operácia alebo jej časť súvisí so zabezpečením činností orgánu verejnej správy alebo činností iného orgánu verejnej správy, ktorej je zriaďovateľom alebo zakladateľom.„ 

Odôvodnenie: 
Na prevádzkovú činnosť sa poskytujú bežné výdavky. Navrhované znenie nerieši použitie verejných prostriedkov na kapitálové výdavky a poskytnutie dotácie rozpočtovej organizácii resp. transferu príspevkovej organizácii na kapitálové výdavky. Formulácia „orgán verejnej správy zapojený na jeho rozpočet alebo v jeho vecnej pôsobnosti“ sa v legislatíve uvádza ako organizácia, ktorej je orgán verejnej správy zriaďovateľom alebo zakladateľom. 
 	Z 	
ČA	Pripomienka bola čiastočne akceptovaná úpravou ustanovenia § 8 ods. 2 nasledovne:
„Ustanovenie odseku 1 sa nepoužije na použitie verejných financií z rozpočtu orgánu verejnej správy, ak finančná operácia alebo jej časť súvisí so zabezpečením vlastnej prevádzky okrem dotácií a transferov orgánu verejnej správy alebo vlastnej prevádzky okrem dotácií a transferov iného orgánu verejnej správy zapojeného na jeho rozpočet alebo v jeho vecnej pôsobnosti.“
Vysvetlenie
Finančná operácia súvisiaca so zabezpečením vlastnej prevádzky bude vysvetlená v dôvodovej správe k zákonu a predovšetkým špecifikovaná v samostatnom metodickom usmernení, v rámci ktorého budú klasifikované výdavky ktoré možno považovať za finančné operácie súvisiace so zabezpečením vlastnej prevádzky orgánu verejnej  správy.
	
310.		TTSK 	§ 2 písm. g) 
navrhované znenie: oprávnenou osobou orgán verejnej správy, ak vykonáva administratívnu finančnú kontrolu, finančnú kontrolu na mieste, hlavný kontrolór a útvar hlavného kontrolóra, ak vykonáva kontrolu podľa osobitného predpisu,x1) správca kapitoly štátneho rozpočtu podľa osobitného predpisu,1) ak vykonáva vnútorný audit alebo Ministerstvo financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“), Úrad vládneho auditu, iná právnická osoba podľa § 19 ods. 5, ak vykonávajú vládny audit, 

Poznámka pod čiarou znie: 
x1) zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov, zákon č. 369/1990 Z. z. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov 

Zdôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK“) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK“). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy podľa definície tohto zákona a teda by mohlo dôjsť k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom, či má práva a povinnosti podľa tohto zákona ako oprávnená osoba. 

 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
311.		TTSK 	§ 2 písm. h)  
navrhované znenie: povinnou osobou orgán verejnej správy, jeho vnútorný organizačný útvar, osoba za podmienok, ktoré ustanovuje tento zákon alebo osobitný predpis, ak sa u nich vykonáva alebo sa má vykonať administratívna finančná kontrola, finančná kontrola na mieste, kontrola podľa osobitného predpisu x1) alebo audit vykonávaný verejnou správou, 

Zdôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky č. 1, avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) nijaký všeobecne záväzný právny predpis od nich nevyžaduje, že sa majú podriadiť postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone kontroly HK, t.j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednotného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby povinnými osobami, by mohlo dochádzať k problémom vyžadovania súčinnosti pri kontrolách. 

 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
312.		TTSK 	§9 ods. 3 
navrhované znenie: Finančnú kontrolu na mieste vykonávajú aspoň dvaja zamestnanci orgánu verejnej správy na základe písomného poverenia vydaného vedúcim orgánu verejnej správy alebo ním písomne splnomocneným vedúcim zamestnancom; nemožno poveriť zamestnanca vykonávajúceho kontrolu podľa osobitného predpisux1). 

Zdôvodnenie: 
V prípade samosprávy je nutné akceptovať postavenie vedúceho orgánu verejnej správy, ktorým je predseda samosprávneho kraja, primátor, starosta a postavenie HK, ktorý má osobitné postavenie z titulu nezávislosti svojej činnosti, ale je súčasne aj zamestnancom samosprávneho kraja, mesta, obce, rovnako ako aj kontrolóri na ÚHK. Z princípu vyššie uvedeného postavenia HK a nezávislosti kontroly nie je akceptovateľná možnosť písomného splnomocnenia HK ako vedúceho zamestnanca vedúcim orgánu verejnej správy. 
Podobne ako je v zmysle navrhovaného zákona vládny audit (§ 19 ods. 1) a vnútorný audit (§16 ods. 1) oddelený a nezávislý od výkonu finančnej kontroly, je potrebné akceptovať aj uvedený princíp pri výkone kontroly HK. V opačnom prípade by mohli nastať situácie, kedy by vedúci orgánu verejnej správy poveroval vykonaním finančnej kontroly na mieste kontrolórov ÚHK, resp. aj HK. 

 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Nezávislé postavenie HK je upravené v osobitných predpisoch, kde je uvedené, že HK kontrolnú činnosť vykonáva nezávisle a nestranne a neprihliada na príkazy ktoré sú v rozpore so základnými pravidlami kontrolnej činnosti. Ak by vedúci orgánu verejnej správy poveril HK vykonaním finančnej kontroly na mieste, závažným spôsobom by porušil ustanovenia osobitného predpisu upravujúce nezávislosť HK.
Výkon finančnej kontroly na mieste je oddelený od kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisu, nakoľko kontrolu na mieste má oprávnenie vykonávať orgán verejnej správy ako nástroj jeho finančného riadenia, aby mohol efektívne predchádzať vzniku nedostatkov ešte predtým ako príde na kontrolu nezávislý inštitút hlavného kontrolóra, aj z uvedeného dôvodu nie je potrebné do finančnej kontroly na mieste, špecificky vstupovať a upravovať nezávislé postavenie hlavného kontrolóra, ktoré je upravené v osobitných zákonoch.
	
313.		TTSK 	§ 28 
Navrhujeme za odsek 7 vložiť nový odsek v znení: 

Pri kontrolách vykonávaných podľa osobitného predpisu,x1) pokutu podľa odseku 1 je na návrh oprávnenej osoby oprávnený uložiť príslušný orgán verejnej správy. 

Zdôvodnenie: 
Za neplnenie povinností v zmysle tohto zákona povinnými osobami, ale aj tretími osobami sa umožňuje uložiť pokuta orgánom verejnej správy, ktorým HK a ÚHK nie je. Vynútiteľnosť plnenia povinností, napr. aj poskytnutie súčinnosti pri výkone kontroly sankčnými možnosťami (poriadkovou pokutou) je v prípade kontrolnej činnosti nutné vzhľadom na charakter tejto činnosti. Uvedená možnosť je upravená aj v prípade kontrol vykonávaných NKÚ. 
V navrhovanej pripomienke je akceptované postavenie HK a vedúceho orgánu verejnej správy tým, že HK ako oprávnená osoba v zmysle tohto zákona môže navrhnúť uložiť poriadkovú pokutu príslušnému orgánu verejnej správy, ktorým je v zmysle osobitných predpisov predseda samosprávneho kraja, primátor a starosta, keďže pokuty sa ukladajú v správnom konaní. Týmto sa zabezpečí plnenie povinností zo strany povinných osôb, najmä v prípade organizácií, ktoré nie sú v zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy a v prípade plnenia povinností (napr. poskytnúť súčinnosť) tretími osobami pri kontrolách vykonávaných HK. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Osobitné predpisy (zákon o obecnom zriadení, zákon o samosprávnych krajoch) určujú, že pri výkone kontrolnej činnosti sa postupuje podľa pravidiel ustanovených osobitným zákonom. Pokiaľ je žiaduce, aby sa pri kontrolnej činnosti HK využíval inštitút pokút, je nutné uvedenú kompetenciu zapracovať priamo do  osobitného predpisu ktorým je zákon  o obecnom zriadení alebo zákon o samosprávnych krajoch.
	
314.		TTSK 	za čl. III vložiť nový článok IV v navrhovanom znení 
Zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení takto: 

Poznámka pod čiarou k odkazu 18b) sa nahrádza: 
18b) Zákon č. ......../2015 Z.z. o finančnej kontrole a audite vykonanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Zákon nie je možné osobitne novelizovať len poznámku pod čiarou.	
315.		TTSK 	za čl. IV vložiť nový článok V v navrhovanom znení:  
Zákon č.369/1990 Z.z. o obecnom zriadení a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení takto: 

Poznámka pod čiarou k odkazu 16a) sa nahrádza: 

16a) Zákon č. ......../2015 Z.z. o finančnej kontrole a audite vykonanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Zákon nie je možné osobitne novelizovať len poznámku pod čiarou.	
316.		TTSK 	číslovaniu článkov  
pôvodný čl. V zmeniť na článok VI. 	O 	N	Vzhľadom na neakceptovanie predchádzajúcej pripomienky týkajúcej sa vloženia nového článku do znenia zákona.	
317.		TTSK 	§ 22 ods. 1 a 2  
Podľa § 22 ods. 1 posledná veta znie: „Ak neboli zistené nedostatky, oprávnená osoba vypracuje iba čiastkovú správu a správu.“ 
Ods. 2 toho istého § znie: „Čiastková správa sa môže vypracovať, ak je potrebné bez zbytočného odkladu prijať opatrenia na nápravu zistených nedostatkov...“ 

Odôvodnenie: 
Domnievame sa, že uvedené dve ustanovenia si protirečia. Na jednej strane tvrdíme, že ak neboli zistené nedostatky vypracováva sa čiastková správa a správa, na druhej strane sa čiastková správa môže vypracovať, ak je potrebné prijať opatrenia na nápravu zistených nedostatkov. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Ustanovenie § 22 ods. 2 treba vykladať v kontexte celého znenia predmetného paragrafu ktoré je nasledovné: „Čiastková správa sa môže vypracovať, ak je potrebné bez zbytočného odkladu prijať opatrenia na nápravu zistených nedostatkov a odstrániť príčiny ich vzniku alebo, ak sa administratívna finančná kontrola, finančná kontrola na mieste alebo audit vykonávaný verejnou správou vykonáva vo viacerých povinných osobách.“ Z druhej časti citovaného ustanovenia je možné vyvodiť, že  čiastková správa sa môže vypracovať aj keď neboli zistené nedostatky a kontrola alebo audit sú vykonávané vo viacerých povinných osobách. 
	
318.		TTSK 	§ 22 ods. 4 písm. c), d), e) 
Náležitosťami čiastkovej správy a správy okrem iného sú 
c) opis zistených nedostatkov spolu s návrhmi opatrení alebo odporúčaní na nápravu zistených nedostatkov a na odstránenie príčin ich vzniku so zohľadním opodstatnenosti podaných námietok, 
d) zoznam príloh preukazujúcich zistené nedostatky, 
e) lehotu na predloženie písomného zoznamu o splnení opatrení prijatých na nápravu zistených nedostatkov a o odstránení príčin ich vzniku. 

Odôvodnenie: 
Administratívna finančná kontrola, finančná kontrola na mieste a audit vykonávaný verejnou správou sú skončené dňom zaslania správy. Nepovažujeme preto za správne, ak náležitosťami čiastkovej správy a správy sú opäť zistené nedostatky, návrhy opatrení, zoznam príloh preukazujúcich zistené nedostatky, lehota na plnenie opatrení atď. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Citované náležitosti sa v čiastkovej správe a správe uvedú len v prípade, pokiaľ boli v rámci procesu identifikované nedostatky. V rámci zachovania kontinuity výsledkov kontroly je nutné uviesť zistené nedostatky, zoznam príloh a lehotu na predloženie písomného zoznamu aj vo finálnom dokumente z príslušnej kontroly a auditu aj z toho dôvodu, že správa môže neskôr slúžiť ako podklad pre správne alebo súdne konanie.   
	
319.		TTSK 	§ 26 ods. 1 
odporúčame opravu: „sú povinný“ nahradiť slovom: „sú povinní“, 	O 	A	Zapracovaním do textu	
320.		TTSK 	§ 22 ods.4 písm. c) 
odporúčame slovo: „so zohľadním“ uviesť do správneho tvaru: „so zohľadnením“, 	O 	A	Zapracovaním do textu	
321.		TTSK 	§ 26 ods. 5  
odporúčame slovo: „písomné“ uviesť do správneho tvaru: „písomnej“.  	O 	A	Zapracovaním do textu	
322.		ÚGKK SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 			
323.		ÚJD SR 	K vlastnému materiálu Čl. I: 
1. V § 5 ods. 1 písm. g), § 6 ods. 3 písm. g) a § 10 ods. 2 písm. i) definovať o ochranu akých informácií ide. 
Odôvodnenie: absencia bližšej úpravy. 

 	O 	A	Vypustením textu.
	
324.		ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
2. V § 6 ods. 2 slovo „zodpovedá“ nahradiť slovami „je zodpovedný“. 
Odôvodnenie: legislatívno – technická pripomienka. 

 	O 	N	Znenie je legislatívne správe a formulácia je zaužívaná legislatívnou praxou.	
325.		ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
3. V § 6 ods. 4 v uvádzacej vete slovo „kontrolu“ nahradiť slovom „kontrolou“. 
Odôvodnenie: legislatívno – technická pripomienka. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
326.		ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
4. V poznámke pod čiarou k odkazu 5) ÚJD SR odporúča na koniec textu doplniť „zákon č. 552/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov“. 
Odôvodnenie: základnú finančnú kontrolu môžu vykonávať aj zamestnanci pri výkone práce vo verejnom záujme podľa zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu poznámky 15	
327.		ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
5. V § 9 ods. 2 písm. c) a § 16 ods. 4 písm. c) slová „ktorej prostredníctvom“ nahradiť slovami „prostredníctvom ktorej“. 
Odôvodnenie: legislatívno – technická pripomienka. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
328.		ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
6. V § 22 ods. 1 prvej vete doplniť adresáta povinnosti vypracovať návrh správy, návrh čiastkovej správy, čiastkovú správu a správu. 
Odôvodnenie: chýbajúce označenie adresáta predmetnej povinnosti. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu	
329.		ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
7. V § 25 ÚJD SR odporúča slová „oprávnená osoba“ preformulovať napr. na „zamestnancov oprávnenej osoby a ostatné fyzické osoby vykonávajúce administratívnu finančnú kontrolu, finančnú kontrolu na mieste alebo audit“. 
Odôvodnenie: postavenie verejných činiteľov môžu mať len fyzické osoby, avšak „oprávnenou osobou“ podľa § 2 písm. g) sú len právnické osoby. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
330.		ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
8. V § 26 ods. 5 prvej vete slovo „písomné“ nahradiť slovom „písomnej“. 
Odôvodnenie: legislatívno – technická pripomienka. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
331.		ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
9. V § 27 ods. 3 slová „orgánu verejnej správy“ nahradiť slovami „oprávnenej osoby“. 
Odôvodnenie: konkretizácia orgánu verejnej správy, v ktorého kompetencii je oslobodenie od povinnosti mlčanlivosti zamestnancov oprávnenej osoby alebo prizvanej osoby. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
332.		ÚJD SR 	K Dôvodovej správe A. Všeobecná časť, Dôvodovej správe B. Osobitná časť, Doložke zlučiteľnosti právneho predpisu s právom Európskej únie a návrhu Uznesenia vlády Slovenskej republiky: 
10. očíslovať strany. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
333.		ÚMS 	Návrh zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene doplnení niektorých zákonov 
1) K §7 ods. 3 - navrhujeme doplniť takto: „Rozsah a spôsob vyjadrenia k finančnej operácii určí orgán verejnej správy vo svojom vnútornom predpise, pričom za kladné vyjadrenie k finančnej operácii je možné považovať aj podpis na dokumente priznávajúcom práva alebo povinnosti orgánu verejnej správy.“ 

Zásadná pripomienka 

Zdôvodnenie: 
Praktická realizácia je rôzna podľa veľkosti samosprávy – v obci ju prakticky vykonávajú spravidla 2 ľudia, v mestách prechádza aj cez niekoľko oddelení. Okrem toho navrhujem, aby aj samotný podpis starostom na zmluve, objednávke, pokladničnom doklade, prevodnom príkaze.... nahrádzal konštatovanie o vykonaní finančnej kontroly. Prax je totiž potom taká, že starosta sa všade podpisuje 2x – okrem vyjadrenia k finančnej kontrole aj „vystavil“, „schválil“ a pod., čo zbytočne zvádza k formalizmu – však keď schválil vyplatenie pokladničného dokladu, tak si musí byť predsa vedomý, že finančná operácia je v súlade minimálne s rozpočtom. To, že sa na doklade podpíše 2x, neznamená, že to lepšie skontroloval.... 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Spôsob vykonanie základnej finančnej kontroly sa preukazuje uvedením svojho mena a priezviska, podpisu, dátumu vykonania základnej finančnej kontroly a vyjadrenia, či je alebo nie je možné finančnú operáciu vykonať, v nej pokračovať alebo vymáhať, ak sa finančná operácia už vykonala.
Rozsah vykonania základnej finančnej kontroly je ustanovený v § 6 ods. 4, kde je uvedené, že orgán verejnej správy overuje súlad každej finančnej operácie podľa povahy danej finančnej operácie. Z uvedeného vyplýva, že už v navrhovanom znení je umožnené prispôsobiť rozsah overenia finančnej operácie podľa jej povahy vzhľadom na špecifiká všetkých orgánov verejnej správy.

Navrhovaný zákon neurčuje, aby sa starosta podpisoval na dokladoch dva krát, ale hovorí, že ak starosta uviedol na doklade súvisiacom s finančnou operáciou meno a priezvisko, podpis, dátum vykonania základnej finančnej kontroly a vyjadrenie či je alebo nie je možné finančnú operáciu vykonať, v nej pokračovať alebo vymáhať, ak sa finančná operácia už vykonala – vykonal základnú finančnú kontrolu.
Vykonanie základne finančnej kontroly so všetkými jej náležitosťami môže nahrádzať kolónku schválil.	
334.		ÚMS 	Návrh zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene doplnení niektorých zákonov 
2) K §9 ods. 3 - navrhujeme doplniť takto: „alebo hlavný kontrolór obce. V obciach môže vykonať finančnú kontrolu na mieste aj iba jeden zamestnanec, pokiaľ je tento zamestnanec hlavným kontrolórom obce. Pokiaľ finančnú kontrolu na mieste vykonáva hlavný kontrolór obce, písomné poverenie sa nevyžaduje.“ 

Zásadná pripomienka 

Zdôvodnenie: 
V obciach, ale aj menších mestách, kde nie sú zriadené útvary HK, by bola táto povinnosť nerealizovateľná. Za absurdné považujeme aj poverenie samého seba. 

 	Z 	ČA	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Do ustanovení zákona bola doplnená možnosť rovnako ako pri základnej finančnej kontrole a administratívnej finančnej kontrole v prípade nedostatku zamestnancov schváliť obecným zastupiteľstvom osobu, ktorá by mohla vykonať finančnú kontrolu na mieste.
Z dôvodu nezávislého postavenia hlavného kontrolóra, ktoré mu vyplýva z ustanovení osobitných zákonov 369/1990 a 302/2001 nevykonáva finančnú kontrolu na mieste, ale vykonáva kontrolnú činnosť podľa vyššie uvedených osobitných predpisov.
Finančnú kontrolu na mieste je oprávnený podľa navrhovaného znenia zákona vykonávať orgán verejnej správy, čo nie je hlavný kontrolór a akceptovaním pripomienky, by dochádzalo v praxi k aplikačným problémom, kedy je oprávnený kontrolu na mieste vykonať HK a kedy obec.
Finančná kontrola je nástroj, aby vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola čo je hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar.	
335.		ÚMS 	Návrh zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene doplnení niektorých zákonov 
3) K §20 ods. 5 písm b) – navrhujeme doplniť takto: „,to neplatí pre hlavného kontrolóra obce.“
Zásadná pripomienka 
Zdôvodnenie: 
Poverením pre hlavného kontrolóra obce je „Plán kontrolnej činnosti“. 
 	Z 	A	V § 20 ods. 5 bolo slovo „poverenie „ nahradené slovom „oprávnenie“ pre HK je oprávnením plán schválený obecným zastupiteľstvom a pri výkone finančnej kontroly na mieste, vládneho auditu a vnútorného auditu to je poverenie.	
336.		ÚMS 	Návrh zákona o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene doplnení niektorých zákonov 
4) K §22 - navrhujeme ponechať pôvodné ust. § 21 ods.1 zo zákona č. 502/2001 - citujeme: „Záznam sa vypracúva, ak kontrolný orgán nezistí nedostatky“.
Zásadná pripomienka 
Zdôvodnenie: 
Pôvodné ustanovenia zákona definujúce vypracovanie Správy a Záznamu boli prehľadnejšie, vhodnejšie, a tak kontrolný orgán, ako aj kontrolovaný subjekt vedel hneď, 
či pri kontrole boli, resp. neboli zistené nedostatky. 
 	Z 	N	V § 22 návrhu zákona sa zjednocuje jeden dokument, ktorý sa vypracúva, ak sa vykonala administratívna finančná kontrola, finančná kontrola na mieste alebo audit z dôvodu, že aplikačná prax preukázala, že pokiaľ sa vypracovával dokument „záznam“ povinné osoby tomuto dokumentu nevenovali náležitú pozornosť. „Záznam“ bol založený bez prečítania 
z dôvodu, že povinná osoba vedela, že záznam neobsahuje nedostatky. Z uvedeného dôvodu sa 
v návrhu zákona uvažuje o zjednotení postupu pre všetky typy kontroly.	
337.		ÚNMS SR 	K § 5 
Navrhujeme uviesť čo je súčasťou finančného riadenia a čo je súčasťou systému verejnej vnútornej kontroly. 

Odôvodnenie: 
V osobitnej časti dôvodovej správy je k § 5 uvedené, že „neoddeliteľnou súčasťou systému verejnej vnútornej kontroly je finančné riadenie“, avšak v § 2 písm. a) návrhu zákona je v rozpore s uvedeným definované, že „finančným riadením je súhrn postupov orgánu verejnej správy pri riadení rizík, zodpovednom plánovaní, rozpočtovaní, ....pri finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou, ktorého cieľom je hospodárne, efektívne, účinné a účelné využívanie verejných financií.“. Nie je zrejmé, či súčasťou finančného riadenia je kontrola a audit alebo súčasťou systému verejnej vnútornej kontroly je finančné riadenie. Nakoľko v návrhu zákona nie je definovaný pojem „systém verejnej vnútornej kontroly", odporúčame jeho zadefinovanie. 
 	O 	ČA	Definícia čo je súčasťou finančného riadenia je uvedené v § 2 písm. a) návrhu zákona. Systém verejnej vnútornej kontroly je komplexný systém kontroly a auditu nastavený v SR. Opis systému verejnej vnútornej kontroly upravíme v dôvodovej správe. 	
338.		ÚNMS SR 	K § 22 
Navrhujeme doplniť nový odsek 9, ktorý znie: „(9) Ak sa administratívnou finančnou kontrolou, finančnou kontrolou na mieste a auditom vykonávaným verejnou správou zistili porušenia finančnej disciplíny podľa osobitného predpisux), je vedúci orgánu verejnej správy povinný zaslať jeden výtlačok správy alebo čiastkovej správy Úradu vládneho auditu na ďalšie konanie podľa osobitného predpisuy).“. 

„x) § 31 ods. 1 písm. a) až i) zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
y) 31 ods. 9 a ods. 10 zákona č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.". 

Odôvodnenie: 
Z navrhovaného znenia zákona nie je zrejmé, či sa uvedenými finančnými kontrolami zisťuje aj porušenie finančnej disciplíny, napr. administratívna finančná kontrola sa môže vykonať aj v prípade, že verejné financie boli už poskytnuté; doplniť postupy, ak sa skutočne zistí porušenie finančnej disciplíny s následnou povinnosťou uložiť sankcie v správnom konaní. Považujeme za potrebné vymedziť kto a čo má urobiť s vypracovanou správou v prípade zistenia sankcionovateľných porušení finančnej disciplíny (zaslať správu na Úrad vládneho auditu, ktorý rozhoduje v konaní o porušení finančnej disciplíny pri nakladaní s verejnými financiami a ukladá a vymáha sankcie v správnom konaní za tieto porušenia finančnej disciplíny, súčasne ustanoviť postup v prípade, ak správu vypracoval zamestnanec tohto úradu). Uvedené odporúčame z dôvodu problémov v doterajšej aplikačnej praxi, kde si niektoré subjekty verejnej správy neoprávnene prisvojili kompetenciu ukladať sankcie za porušenie finančnej disciplíny, ale aj preto, že tento postup nebol jednoznačne, konkrétne a zrozumiteľne v platnej legislatíve stanovený. Ak návrh zákona hovorí o postupoch pri podozrení z trestnej činnosti, o postupoch pri chybe v písaní či počítaní, je potrebné v tomto návrhu zákona uviesť kto, čo a kedy má so správou urobiť pri zistených porušeniach finančnej disciplíny, aby sa zabezpečilo, že sankcie bude možné uložiť. Navrhujeme doplniť aj následné postupy pre Úrad vládneho auditu po doručení správy aspoň v osobitnej časti dôvodovej správy. 
Ak Úrad vládneho auditu bude ukladať sankcie za porušenie finančnej disciplíny v správnom konaní, aj v prípadoch iných kontrolných mechanizmov ako vládny audit (napr. vnútorný audit, administratívna kontrola, kontrola na mieste), nebol by vhodnejší aj iný názov – napr. Úrad auditu alebo Úrad auditu vykonávaného verejnou správou. Odporúčame názov úradu prehodnotiť. 
Uvedené okruhy problémov by bolo vhodné riešiť aj pre oblasť územnej samosprávy, minimálne v prípade porušenia finančnej disciplíny pri nakladaní s prostriedkami štátneho rozpočtu. 
Osobitná časť dôvodovej správy nehovorí o porušení finančnej disciplíny pri nakladaní s verejnými financiami, avšak uvedené kontrolné mechanizmy sa zavádzajú najmä za účelom zistenia týchto nedostatkov, a to nielen pri hospodárení s prostriedkami štátneho rozpočtu, ale aj v prípade všetkých zdrojov zo zahraničia, a preto navrhujeme doplniť ďalšie postupy oddelene pre zistené sankcionovateľné porušenia finančnej disciplíny a pre prípady tých porušení finančnej disciplíny, ktoré sa nebudú sankcionovať v správnom konaní. 
 	O 	N	Legislatívne pravidlá nedovoľujú recepciu platných zákonov, táto povinnosť je uvedená v osobitnom zákone 523/2004 § 31 ods. 10 s previazaním na ods. 9.	
339.		ÚNMS SR 	K osobitnej časti dôvodovej správy - § 4 
Navrhujeme slovo „napája“ nahradiť slovom „zapája“. 

Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
340.		ÚNMS SR 	K osobitnej časti dôvodovej správy - § 2 
V návrhu zákona sa definuje pojem finančná operácia, avšak nie komplexne. Finančnou operáciou alebo jej súčasťou na účely návrhu zákona sa považuje príjem, poskytnutie alebo použitie financií realizovaných hotovostne alebo bezhotovostne. Navrhujeme doplniť pojem „finančná operácia“ o pojmy „právny úkon a iný úkon majetkovej povahy“. 	O 	A	Zapracované do textu v dôvodovej správy. 
	
341.		ÚNMS SR 	K § 21 ods. 3 písm. e) 
Navrhujeme v celom texte návrhu zákona slová „písomný zoznam o splnení opatrení prijatých na nápravu zistených nedostatkov a o odstránení príčin ich vzniku“ nahradiť slovami „písomný zoznam splnených opatrení prijatých na nápravu zistených nedostatkov a o odstránení príčin ich vzniku“. 

Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
342.		ÚNMS SR 	K § 20 ods. 4 písm. c) 
Doposiaľ sa neopodstatnenosť námietok oznamovala napr. kontrolovanému subjektu či auditovanému subjektu písomne listom. Podľa návrhu zákona sa má neopodstatnenosť námietok oznamovať v správe alebo čiastkovej správe. Týmto dôjde de facto k rozšíreniu správy, ktorá bude obsahovať ďalšie povinné časti. Na základe uvedeného dochádza k vypusteniu vypracovania zápisnice z prerokovania správy (podľa v súčasnosti platných postupov). Povinná osoba sa oboznamuje s návrhom správy a vyjadruje sa k nedostatkom a opatreniam uvedenými v návrhu správy. Opodstatnené námietky sa zohľadňujú v správe, rovnako ako aj neopodstatnenosť námietok, a to sa oznamuje spolu s odôvodnením povinnej osobe. Podľa nášho názoru je vypracovanie „návrhu správy“ a potom „správy“ mätúce, z čoho nebude zrejmé, čo sa v správe doplnilo. Postup podľa súčasnej platnej úpravy považujeme za vyhovujúci. Na základe uvedeného navrhujeme doplnenie osobitnej časti dôvodovej správy návrhu zákona o zdôvodnenie zmeny právnej úpravy týkajúcej sa preverenia opodstatnenosti námietok. 	O 	N	Súčasné znenie zákona už obsahuje postup vypracovávania návrhu správ a správy, z dôvodu zjednotenia postupov sme využili inštitút ktorý bol v praxi vyskúšaný a nespôsobuje problémy.	
343.		ÚNMS SR 	K § 8 
1. Z ustanovenia § 8 nie je zrejmé, kto sa rozumie pod pojmom „iná osoba“. 

Odôvodnenie: 
V § 8 ods. 1 návrhu zákona sa používa pojem „iná osoba“, avšak tento pojem nie je v návrhu zákona definovaný. 

2. Navrhujeme odstrániť duplicitu vykonávania administratívnej finančnej kontroly s následným vypracovaním správy a súčasne aj základnej finančnej kontroly. 
 	O 	N	Iná osoba je použité len z legislatívno technického hľadiska, aby sa uviedlo, že je to osoba odlišná od osoby poskytujúcej verejné financie. Pojem osoba sa myslí právnická osoba aj fyzické osoba.	
344.		ÚNMS SR 	K § 20 ods. 4 písm. b) 
Navrhujeme zaviesť legislatívne skratky pre pojmy „čiastková správa“ a „správa“. 

Odôvodnenie: 
V § 20 ods. 4 písm. b) návrhu zákona sa používajú pojmy „čiastková správa“ a „správa“, avšak v návrhu zákona nebola zavedená legislatívna skratka pre tieto pojmy. Na základe uvedeného nie je zrejmé aké pojmy sa budú používať pre ostatné kontrolné nástroje, napr. správa o výsledku finančnej kontroly na mieste alebo správa z finančnej kontroly na mieste alebo správa o vykonaní finančnej kontroly na mieste a pod., obdobne v prípade vnútorného auditu, vládneho auditu a administratívnej finančnej kontroly. 	O 	N	Uvedené inštitúty sú jasne vymedzené v rámci § znenia návrhu znenia a čiastková správa a správa nie sú pojmy zákona ale výstupy procesov, ktoré poopisuje zákon.	
345.		ÚNMS SR 	K § 2 písm. d) 
1. V § 2 písmene d) navrhujeme slová „právny úkon majetkovej povahy“ nahradiť slovami „právny úkon“. 

Odôvodnenie: 
V súčasnom zákone č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je zavedený pojem „právny úkon“, preto navrhujeme ponechanie tohto pojmu z dôvodu jeho všeobecnejšieho charakteru. 

2. V § 2 písm. d) sa za finančnú operáciu považuje aj „príjem verejných financií“. V aplikačnej praxi vzniká množstvo problémov pri výkone predbežnej finančnej kontroly pri „príjme“. Existuje niekoľko druhov príjmov, ktoré by sa nemali považovať za finančnú operáciu na účely tohto návrhu zákona, nakoľko tu vzniká problém s predbežnou finančnou kontrolou, resp. základnou finančnou kontrolou. Takýmito príjmami sú napr. finančné operácie súvisiace s úhradou bankových poplatkov a poštových poplatkov, daňou z prijatých úrokov, dotáciou hotovostného účtu, príjmami z poistného plnenia od poisťovní, príjmami za refundácie (za zvyškové PHM pri odpredaji áut, za telefóny zamestnancov), vyúčtovaním zdravotného poistenia (zaplateného za zamestnancov a od nich naspäť prijatého), zábezpekou, zloženou uchádzačmi pri verejnom obstarávaní, príjmami za náklady spojené s vyhotovením informácie pre žiadateľa o sprístupnenie informácie, s vymoženou sumou od exekútora a pod. Navrhujeme vymedziť takéto finančné operácie a vylúčiť ich z finančných operácii na účely tohto návrhu zákona. Alternatívnym riešením je vypustenie slova „príjem“ z definície finančnej operácie v § 2 písm. d) návrhu zákona s poukazom na § 31 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene doplnení niektorých zákonov, kde je uvedené, že porušením finančnej disciplíny je len použitie a poskytnutie verejných prostriedkov (t.j. v zásade sa vyhodnocuje len výdavok).  	O 	A	Zapracovaním do textu.	
346.		ÚNMS SR 	K § 6 
Za najväčší nedostatok navrhovaného zavedenia finančnej kontroly pozostávajúcej zo základnej finančnej kontroly, administratívnej finančnej kontroly a finančnej kontroly na mieste považujeme skutočnosť, že všetky uvedené kontroly budú vykonávať zamestnanci orgánu verejnej správy zodpovedajúci za príslušné odborné oblasti a ani jednu nebude vykonávať na kontrolu špecializovaný pracovník (kontrolór). Nakoľko sa inštitút následnej finančnej kontroly podľa návrhu zákona transformoval do kompetencií vnútorného auditu v tých orgánoch verejnej správy, ktorým je správca kapitoly štátneho rozpočtu, zanikla de facto aj pozícia zamestnanca špecializovaného na kontrolu, teda kontrolóra. Tam, kde sa audit nevykonával, možno namiesto následnej finančnej kontroly vykonávať kontrolu na mieste, avšak podľa návrhu zákona ju nemusí vykonávať kontrolór, ale len „2 zamestnanci orgánu verejnej správy na základe písomného poverenia“. Takže žiadnu finančnú kontrolu nebude vykonávať kontrolór, ale ktorýkoľvek zamestnanec orgánu verejnej správy. Táto skutočnosť sa odzrkadlí na kvalite vykonávanej najmä kontroly na mieste, v dĺžke jej vykonávania, v menšej zručnosti zamestnancov pri vytváraní požadovaných písomností, v rýchlosti vykonania kontroly. Možno poukázať aj na skutočnosť, že audit vykonávaný verejnou správou môžu vykonávať výlučne vnútorný a vládny audítor s odbornou spôsobilosťou a s požadovanou praxou. Finančnú kontrolu (okrem základnej), kde sa využívajú obdobné postupy ako pri audite vykonávanom verejnou správou (základné pravidlá finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou), môže v podstate vykonávať ktorýkoľvek zamestnanec orgánu verejnej správy bez odbornej spôsobilosti. V tomto prípade sa jedná o veľkú nezrovnalosť v oprávneniach na výkon jednotlivých kontrolných mechanizmov. 
Na základe návrhu zákona dôjde de facto k zlúčeniu následnej finančnej kontroly a vnútorného auditu do jedného kontrolného mechanizmu. Kontrolóri, ktorí vykonávali doteraz následnú finančnú kontrolu neposilnia útvary vnútorného auditu (s čím sa možno počítalo pri tvorbe návrhu zákona), ale ostanú naďalej na pozícii kontrolórov a budú vykonávať už len vnútornú kontrolu podľa zákona č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe v znení neskorších predpisov, a to najmä v prípade ak ide o menší orgán verejnej správy, v praxi často s jedným kontrolórom a jedným vnútorným audítorom. 	O 		Nemá charakter pripomienky, nie je jasné čo sa navrhuje.	
347.		ÚNMS SR 	K § 2 písm. i) 
Navrhujeme do osobitnej časti dôvodovej správy doplniť odôvodnenie k pojmu „auditujúci orgán“, nakoľko nie je zrejmý dôvod jeho zavedenia. 	O 	A	Pojem auditujúci orgán bol zavedený len v súvislosti s výkonom vládneho auditu a špeciálne len pre označenie MF SR a Úradu vládneho auditu z dôvodu ich špecifického postavenia v rámci subjektov, ktoré sú podľa zákona oprávnené vykonávať vládny audit. 
Vnútorný audit vykonáva správca kapitoly štátneho rozpočtu.
Vládny audit vykonáva MF SR, Úrad vládneho auditu a iná právnická osoba, ak ju MF SR poverí. Z dôvodu, že iná právnická osoba nemôže mať vždy v každej situácii rovnaké kompetencie ako MF SR a ÚVA, z uvedeného dôvodu bolo nutné nazvať spoločným pojmom situáciu kedy môže konať len auditujúci orgán , ktorým je MF SR a úrad vládneho auditu a nie aj iná právnická osoba a ani správca kapitoly štátneho rozpočtu.	
348.		ÚNMS SR 	K § 3 
1. V § 3 návrhu zákona sa definuje pôsobnosť Ministerstva financií Slovenskej republiky „Ministerstvo financií je ústredným orgánom štátnej správy pre finančnú kontrolu a audit vykonávaný verejnou správou a....“, pričom uvedené je v rozpore so súčasne platným zákonom č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 575/2001 Z.z."), ktorý v § 7 ods. 1 nepozná pojem „audit vykonávaný verejnou správou, ale sa definuje, že „Ministerstvo financií Slovenskej republiky je ústredným orgánom štátnej správy pre oblasť financií, daní a poplatkov, colníctva, finančnej kontroly, vnútorného auditu a vládneho auditu. Ministerstvo financií Slovenskej republiky je aj ústredným orgánom štátnej správy pre informatizáciu spoločnosti, koordináciu štátnej pomoci a pre oblasť cien a cenovej kontroly s výnimkou cien a cenovej kontroly tovarov ustanovených osobitnými zákonmi.“. V tomto prípade majú prednosť ustanovenia zákona č. 575/2001 Z. z., a preto je potrebné buď upraviť úvodnú vetu v § 3 v návrhu zákona a zosúladiť ju s § 7 ods. 1 zákona č. 575/2001 Z. z. alebo v ďalšom článku novelizovať § 7 ods. 1 zákona č. 575/2001 Z. z. a zaviesť pojem „audit vykonávaný verejnou správou“. 

2. V § 3 navrhujeme doplniť písm. j), ktoré znie: „j) v prípade potreby rozhoduje v konaní o porušení finančnej disciplíny a ukladá a vymáha sankcie za porušenie finančnej disciplíny v prípade verejných financií.“. 

Odôvodnenie: 
Odporúčame deklarovať uvedenú pôsobnosť Ministerstva financií Slovenskej republiky v rozhodovaní v konaniach o porušení finančnej disciplíny a pri vymáhaní sankcií za porušenie finančnej disciplíny podľa § 31 ods. 1 písm. a) až i) zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v správnom konaní ako možnosť (v prípade potreby), ktorá je vytvorená najmä pre neštandardné prípady a prípady, v ktorých by v tomto smere nemohol konať alebo by nemal konať Úrad vládneho auditu. Ustanovenie má fakultatívny charakter a je určené na komplexné riešenie výnimočných a neobvyklých prípadov, príp. takých, ktoré neupravuje platná legislatíva, resp. nie je možné postupovať podľa platnej legislatívy. 	O 	ČA	Kompetencie MF SR sa vo vzťahu k zákonu 575/2001 Z. z. nezmenili a stále platí, že MF SR je ústredný orgán pre vnútorný audit a vládny audit. Spoločné pomenovanie vnútorného auditu a vládneho auditu jedným pojmom „audit vykonávaný verejnou správou“ bol nahradený pojmom „audit“, v rámci tohto pojmu sa myslí vnútorný a vládny audit.	
349.		ÚNMS SR 	Všeobecná pripomienka 
Vo všeobecnej časti Dôvodovej správy v ods. 2 sa uvádza, že sa „navrhuje systém verejnej vnútornej kontroly a auditu, ktorý dodržiava základné princípy kontrolného systému COSO, ktorý definuje požiadavky na existenciu vnútornej kontroly v rámci organizácie a nastavuje celý kontrolný systém zo širšieho hľadiska; výsledkom je snaha poskytnúť celkové zhodnotenie kontrolných činností organizácie s cieľom poskytnúť záruku efektívnosti vnútorných kontrolných systémov v rámci organizácie“. Poukazujeme na už existujúci systém vnútornej kontroly podľa § 7 ods. 1 a ods. 2 zákona č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 10/1996 Z. z."), z ktorého vyplýva, že po nadobudnutí účinnosti návrhu budú existovať dva systémy vnútornej kontroly, a preto odporúčame prehodnotiť uvedené názvoslovie a navrhnúť ho tak, aby nedošlo k uvedenej duplicite, a to systém vnútornej kontroly podľa zákona č. 10/1996 Z. z. a systém vnútornej kontroly podľa návrhu zákona. V prípade existencie dvoch systémov vnútornej kontroly môže dôjsť k spôsobeniu nedorozumenia pri snahe realizovať oba zákony v praxi. Navrhujeme jeden (spoločný) systém vnútornej kontroly v subjektoch verejnej správy alebo v prípade ak budú dva systémy vnútornej kontroly, je vhodné ich odlíšiť aj v názvoch. Navyše, je možné hovoriť aj o istej duplicite kontrolných činností (úlohy štátnej správy a ich plnenie), prvky tejto činnosti sú nielen obsahom postupov kontroly podľa zákona č. 10/1996 Z. z., ale i postupov pri výkone auditov vykonávaných verejnou správou. Uvedená duplicita najmä v názvosloví je nežiaduca. Organizácia je povinná interným riadiacim aktom upraviť systém vnútornej kontroly a ak budú dva systémy vnútornej kontroly, môže to spôsobovať problémy v praxi. 	O 	N	V súčasnosti existujú rovnaké systémy náš systém je systém finančnej vnútornej kontroly prevzatý z EU nariadení a UV SR má systém vnútornej kontroly výkonu verejnej správy.	
350.		ÚNMS SR 	K § 21 ods. 5 
Navrhujeme za slová „povinná osoba“ doplniť slová „bez ospravedlnenia“. 

Odôvodnenie: 
Doplnením navrhovaných slov sa zabezpečí možnosť, že v prípade ospravedlnenej neúčasti povinnej osoby na prerokovaní správy, bude mať povinná osoba možnosť pridelenia náhradného termínu prerokovania. 	O 	N	Povinná osoba by mohla opakovaným ospravedlňovaním sa mariť výkon a ukončenie auditu alebo kontroly.	
351.		ÚNMS SR 	K § 22 ods. 1  
Navrhujeme ponechať doterajší režim (vypracovanie záznamu). 	O 	N	Súčasné znenie zákona už obsahuje postup vypracovávania návrhu správ a správy, z dôvodu zjednotenia postupov sme využili inštitút ktorý bol v praxi vyskúšaný a nespôsobuje problémy.	
352.		ÚNMS SR 
	K § 4 
Odporúčame v odseku 4 vymedziť taxatívnym spôsobom povinnosti, ktoré Úrad vládneho auditu má zabezpečovať a neriešiť tak závažné povinnosti len odkazom na osobitný predpis tak ako to bolo v doterajšej právnej úprave (napr. kompetencia na ukladanie a vymáhanie sankcií za porušenie finančnej disciplíny pri nakladaní s prostriedkami štátneho rozpočtu, sankcie pri porušení cenovej disciplíny, kompetencie v súdnych poplatkoch, správnych poplatkoch, v správe majetku štátu, oblasť územnej samosprávy a pod.). Máme za to, že v prípade taxatívneho vymedzenia povinností sa zásadným spôsobom zvýši zrozumiteľnosť návrhu zákona a jeho vykonateľnosť. 	O 	N	Legislatívne pravidlá neumožňujú recipovať ustanovenia jedného právneho predpisu do iného.	
353.		ÚPV SR 
Úrad priemyselného vlastníctva	Čl. I § 18 ods. 1 
Odporúčame v úvodnej vete nahradiť slová „ Správca kapitoly štátneho rozpočtu“ slovami „útvar vnútorného auditu“. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
354.		ÚPV SR 	Čl. I § 30 ods. 4 a 5 
Navrhujeme upraviť predmetné odseky z dôvodu nejednoznačnosti. Navrhované znenie znevýhodňuje vnútorných audítorov, ktorí majú viac ako dva roky odbornej praxe, absolvovali vzdelávací kurz a majú osvedčenie o odbornej spôsobilosti, keďže z odseku 5 nie je jasné, či je možné vymenovať za vnútorného audítora alebo vládneho audítora zamestnanca s požadovanou praxou v následnej finančnej kontrole len do 1.1.2018 a následne musí vykonať kvalifikačnú skúšku alebo natrvalo bez kvalifikačnej skúšky. 	O 	A	Úpravou textu.	
355.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 2  
navrhujeme doplniť definíciu vedúceho orgánu verejnej správy (z § 6 ods.2) 
Odôvodnenie: 
Spresnenie legislatívneho textu. 
 	O 	A	Úpravou slovného spojenia „štatutárny zástupca orgánu verejnej správy“.	
356.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 2 písm. f)  
navrhujeme spresniť legislatívny text vo vzťahu k právnickej osobe, ktorej prostredníctvom sa poskytujú verejné financie. 
Odôvodnenie: 
Na úrovni čerpania finančných prostriedkov európskych štrukturálnych a investičných fondov je takouto osobou sprostredkovateľský orgán, ktorý koná v mene a na účet riadiaceho orgánu (okrem prípadu, ak spadá priamo do definície subjektu verejnej správy podľa zákona č. 523/2004 Z. z.). Je možné za takúto osobu považovať aj Slovenský investičný holding pri finančných nástrojoch? V prípade, že daná definícia pod to nespadá je potrebné ju upraviť tak, aby zahŕňala aj tento Slovenský investičný holding, nakoľko práve on bude základným subjektom, ktorému riadiace orgány poskytnú verejné financie na realizáciu finančných nástrojov. 
 	O 	N	Do definície právnickej osoby, ktorej prostredníctvom sa poskytujú verejné financie sa myslia všetky osoby, ktoré dostali verejné financie transferom s cieľom ich ďalšieho poskytnutia. Pokiaľ sa verejné financie stanú súčasťou základného imania nejakej právnickej osoby nepovažujú sa už za verejné. 
Špecifiká poskytovania verejných prostriedkov prostredníctvom Slovenského investičného holdingu budú upravené osobitným zákonom.	
357.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 6 ods. 3 písm. c)  
navrhujeme doplniť do poznámky pod čiarou č. 13 aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20. 12. 2013). 
Odôvodnenie: 
Vo vzťahu k čerpaniu finančných prostriedkov z európskych štrukturálnych a investičných fondov sa aplikujú rozhodnutia aj priamo na základe predmetného všeobecného nariadenia č. 1303/2013 (napr. rozhodnutie o schválení operačného programu, rozhodnutie o schválení veľkého projektu a pod.). 
 	O 	N	Definícia poznámky pod čiarou je napríklad, takže môže zahŕňať aj ďalšie predpisy ktoré hovoria o rozhodnutí, nie je nutné dopĺňať poznámku pod čiarou o všetky predpisy ktoré rozhodnutie obsahujú.	
358.		ÚV SR 	K vlastnému materiálu § 6 ods. 4 písm. f) 
v texte poznámky pod čiarou k odkazu č.13 navrhujeme za slovami „o správnom konaní“ vložiť slová „(správny poriadok)“. 
Odôvodnenie: 
Spresnenie názvu zákona. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
359.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 6 ods. 4  
navrhujeme definovať pojem „povaha finančnej operácie“. 
Odôvodnenie: 
Z predloženého znenia nie je zrejmé, ako vykladať spojenie „podľa povahy každej finančnej operácie“. Vyplýva z toho, že konkrétny orgán verejnej správy vykonávajúci kontrolu nie je povinný odkontrolovať všetky písmená predmetného odseku, ale len tie, vo vzťahu ku ktorým je možné túto finančnú operáciu skontrolovať? 
 	O 	ČA	Pojem „povaha finančnej operácie“ pol na rozporovom stretnutí vysvetlený a bude doplnený vysvetlený v dôvodovej správe. Povaha finančnej operácie vyjadruje to, že sa overuje súlad s tými písmenami, ktoré sú relevantné pre danú finančnú operáciu.	
360.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 7 ods. 1  
navrhujeme odstrániť pojem „vždy“ a pojem „všetky stupne riadenia“. 
Odôvodnenie: 
Sprehľadnenie legislatívneho textu. Ak sa má finančná operácia overovať základnou finančnou kontrolou vo vzťahu k skutočnostiam uvedeným v § 6 ods. 4 podľa povahy finančnej operácie, nie je možné ani logické, aby túto kontrolu vykonávali všetky stupne riadenia (t.j. všetky oddelenia, odbory, sekcie), ale len tie stupne riadenia, ktorých sa predmetná finančná operácia dotýka. V prípade ponechania pôvodného textu predmetného odseku by z gramatického výkladu vyplývalo, že konkrétna finančná operácia by mala prejsť kontrolou všetkými oddeleniami/odbormi/sekciami atď., ktoré sa nachádzajú v organizačnej štruktúre orgánu verejnej správy, čo zjavne nie je účelom zákona. Zároveň navrhujeme odstrániť pojem „vždy“, nakoľko povinnosť vykonať kontrolu pri všetkých finančných operáciách je pokrytá slovami „každej finančnej operácie alebo jej časti“. 
 	O 	ČA	Úpravou textu.
	
361.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 8 ods. 1  
navrhujeme doplniť novú vetu, ktorá bude vyjadrovať skutočnosť, že v prípade, ak sa vykoná administratívna finančná kontrola, nie je oprávnená osoba povinná vykonať aj základnú finančnú kontrolu. 
Odôvodnenie: 
Skontrolovať skutočnosti obsiahnuté v § 6 ods. 4 má povinná osoba povinnosť už zo súčasného znenia § 8 ods. 1 – t. j. vykonať kontrolu súladu finančnej operácie alebo jej časti s § 6 ods. 4 v rámci administratívnej finančnej kontroly. Ponechanie textácie by znamenalo, že povinná osoba vykonáva dvakrát ten istý proces (hoc aj v tom istom čase). Svojim obsahom a procesnými úkonmi je administratívna kontrola náročnejšia na obsah aj formu jej výkonu a teda je obsahovo širšia ako základná finančná kontrola. 
 	Z 	ČA	Rozpor bol po vysvetlení a doplnení dôvodovej správy odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.	
362.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 8 ods. 3  
navrhujeme v poznámke pod čiarou č. 17 odstrániť odkazy na § 19 a § 35 zákona č. 292/2014 Z. z. a ponechať len odkaz na celý zákon č. 292/2014 Z. z. 
Odôvodnenie: 
Vydávanie rozhodnutí nezahŕňa len § 19, ale aj ostatné §§ zákona č. 292/2014 Z. z. Zúženie len na určité §§ by znamenalo, že pri ostatných typoch rozhodnutí (napr. konanie o zmene rozhodnutia o neschválení NFP) by mal orgán verejnej správy povinnosť vykonať administratívnu finančnú kontrolu napriek tomu, že sa jedná o iné konanie podľa osobitného predpisu. 
 	Z 	A	Zapracovaním do textu.	
363.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 8 ods. 3  
navrhujeme v textácii zákona zohľadniť projekty európskych štrukturálnych a investičných fondov, pri ktorých v prípadoch, ak je poskytovateľ a prijímateľ tá istá osoba (napr. projekty technickej pomoci) nedochádza k uzavretiu zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku, ale tento príspevok sa poskytuje len na základe rozhodnutia. 
Odôvodnenie: 
Z predmetného znenia § 8 ods. 3 by vyplývalo, že pri takýchto projektoch nie je možné vykonávať administratívnu finančnú kontrolu, nakoľko v tomto prípade sa vykonáva finančná operácia priamo na základe rozhodnutia vydaného na základe osobitného predpisu bez potreby podpísania zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku (predmetné rozhodnutie obsahuje aj konkrétne práva a povinnosti na projekte obdobne, ako je to pri zmluve). 
 	Z 	A	
Pripomienka bola akceptovaná nasledovnou úpravou § 8 ods. 3: „Ak sa finančná operácia alebo jej časť vykonáva na základe rozhodnutia v správnom konaní, v súdnom konaní alebo v inom konaní podľa osobitných predpisov) administratívna finančná kontrola sa nevykonáva; to neplatí ak sa finančná operácia alebo jej časť vykonáva na základe rozhodnutia podľa osobitného predpis )- poznámka pod čiarou obsahuje odkaz na § 16 ods. 2 zákona č. 292/2014 Z. z.“ Na základe zmeny citovaného ustanovenia bude potrebné vykonávať administratívnu finančnú kontrolu aj v prípade vydania rozhodnutia podľa § 16 ods. 2 zák. č. 292/2014 Z. z.
	
364.		ÚV SR 	K Dôvodovej správe – k § 9  
navrhujeme vypustiť posledný odsek („Pri finančnej kontrole na mieste rovnako platí...“) 
Odôvodnenie: 
Základná finančná kontrola je samostatným procesom od procesu finančnej kontroly na mieste, preto nie je zrejmé z akého dôvodu by mal povinný orgán vykonávať oba procesy súčasne. Výstupom kontroly na mieste je správa, ktorá je obsahovo širšia ako len doklad, ktorý súvisí s finančnou operáciou. 	Z 	ČA	Rozpor bol po vysvetlení a doplnení dôvodovej správy odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.	
365.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 9 ods. 2  
navrhujeme spresniť legislatívny text vo vzťahu k písm. c) 
Odôvodnenie: 
Definícia orgánu verejnej správy uvedená v § 2 písm. f) predmetného návrhu zákona hovorí o tom, že je v nej zahrnutá aj právnická osoba, ktorej prostredníctvom sa poskytujú verejné financie. Substitúciou tejto definície do § 9 ods. 2 písm. c) má toto ustanovenie význam „subjekt verejnej správy podľa osobitného predpisu a právnická osoba, ktorej prostredníctvom sa poskytujú verejné financie je oprávnený vykonať finančnú kontrolu na mieste v právnickej osobe, ktorej prostredníctvom sa poskytujú verejné financie z jeho rozpočtu alebo za ktoré zodpovedá subjekt verejnej správy podľa osobitného predpisu a právnická osoba, ktorej prostredníctvom sa poskytujú verejné financie“. Je predmetný odsek myslený tak, že sa jedná o ďalšiu právnickú osobu, ktorá poskytuje verejné financie do ďalších stupňov riadenia, t.j. napr. Sprostredkovateľský orgán v zmysle zákona č. 292/2014 Z. z. je subjektom podľa osobitného predpisu a Slovenský investičný fond je právnickou osobou, ktorej prostredníctvom sa poskytujú verejné financie z jeho rozpočtu? 
 	O 	N	Na rozporovom konaní vysvetlené, že  ide o oprávnenie poskytovateľa kontrolovať  sprostredkovateľa ale aj osobu, ktorá dostane prostriedky prostredníctvom sprostredkovateľa.	
366.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 9 ods. 3  
navrhujeme vypustiť pojem „písomného“. 
Odôvodnenie: 
Viackrát v texte zákona sa spomína predmetné poverenie bez prívlastku „písomné“, napr. § 20, ods. 5 písm. b). Zároveň je potrebné vziať v úvahu požiadavku EK na elektronizáciu najneskôr od 1.1.2016 a možnosť predkladania dokumentácie len prostredníctvom elektronických podpisov. 
 	O 	N	Písomne sa myslí aj papierovo aj elektronicky. Opakom „písomného“ je „ústne“. Ustanovenie § 20 ods. 5 písm. b) „poverenie“ bolo zmenené na „oprávnenie“ a myslí sa tým, pri FKnM a audite písomné poverenie a pri výkone kontroly hlavných kontrolórov podľa osobitného predpisu to je plán kontroly schválený obecným zastupiteľstvom.	
367.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 2  
navrhujeme doplniť definíciu tretej osoby (presun z § 20 ods. 2 písm. a)), doplniť definíciu prizvanej osoby (presun z § 24 ods. 1). 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme sprehľadniť legislatívny text tak, že oba pojmy budú vysvetlené v rámci definícií stanovených v § 2.  	O 	N	Z dôvodu, že uvedené pojmy sa začínajú používať až od § 20 nie je potrebné  zavádzať pojem v úvodných ustanoveniach zákona. 	
368.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 24  
navrhujeme zadefinovať oprávnenia a povinnosti prizvanej osoby prostredníctvom odkazov na jednotlivé ustanovenia § 20-22 obdobne ako je to v § 23 pri tretej osobe, resp. odstrániť také práva a povinnosti priznanej osoby z jednotlivých paragrafov, ktoré neprislúchajú inštitútu prizvanej osoby ako „experta“ vo vzťahu k skutočnostiam, ktoré sú predmetom kontroly (napr. § 20 ods. 2 písm. c), § 20 ods. 4 písm. b) a d)). 
Odôvodnenie: 
Inštitút prizvanej osoby je inštitútom osoby, ktorá koná v mene a na účet oprávnenej osoby spolu s kontrolnou skupinou (t. j. minimálne spolu s dvoma ďalšími osobami – pri administratívnej kontrole minimálne 1 vedúci zamestnanec a zamestnanec a pri kontrole na mieste minimálne 2 zamestnanci). Konečnú zodpovednosť za výkon kontroly má orgán verejnej správy, pričom vzťah medzi prizvanou osobou a orgánom verejnej správy by mal byť stanovený v prizvaní tejto osoby na výkon kontroly, ako „spolugestora“ vo vzťahu k určitým častiam kontroly. Určité procesy smerujúce navonok voči povinnej osobe by mali zostať iba v kompetencii oprávnenej osoby (napr. zasielanie správ povinnej osobe).  	Z 	A	Zapracovaním do textu.
	
369.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 2 
navrhujeme definovať pojem „vedúci oprávnenej osoby“ ( z § 26 ods. 2). 
Odôvodnenie: 
Spresnenie legislatívneho textu. Z predloženej textácie nie je zrejmé, kto sa má na mysli ako vedúci oprávnenej osoby (štatutárny orgán, alebo vedúci orgánu verejnej správy, alebo vedúci zamestnanec a pod.). 
 	O 	A	Zapracovaná do textu, že ide o štatutárny orgán oprávnenej osoby. 	
370.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 26 ods. 3  
navrhujeme nahradiť spojku „a“ spojkou „alebo“. Odôvodnenie: 
Z logického právneho výkladu predmetného ustanovenia vyplýva, že povinná osoba môže proti účasti zamestnanca oprávnenej osoby alebo prizvanej osoby podať písomné námietky oprávnenej osobe s uvedením dôvodu námietok, ak má pochybnosti o predpojatosti oprávnenej osoby a súčasne prizvanej osoby – t.j. oboch naraz, čo je zjavne v rozpore s účelom zákona.  	O 	A	Zapracovaním do textu.	
371.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 26 ods. 4 
navrhujeme slovné spojenie „zamestnanec oprávnenej osoby a prizvaná osoba...“ nahradiť „zamestnanec oprávnenej osoby alebo prizvaná osoba“. 
Odôvodnenie: 
Spresnenie legislatívneho textu. 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
372.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 26 ods. 5  
navrhujeme nahradiť pojem „písomné námietky“ pojmom „ písomných námietok“. 
Odôvodnenie: 
Jazyková úprava.  	O 	A	Zapracovaním do textu.	
373.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 27 ods. 1 
navrhujeme pojem „zamestnanci oprávnenej osoby alebo prizvaná osoba“ nahradiť pojmom „zamestnanci oprávnenej osoby a prizvaná osoba“. Odôvodnenie: 
Spresnenie legislatívneho textu. Z logického právneho výkladu vyplýva, že mlčanlivosť vo vzťahu k skutočnostiam, o ktorých sa dozvedeli pri výkone finančnej kontroly a auditu sú povinní dodržiavať zamestnanci a súčasne aj prizvané osoby, t.j. nielen vylučovacou spojkou zamestnanci alebo prizvané osoby.  	O 	A	Zapracovaním do textu.	
374.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 22 ods. 1  
navrhujeme odstrániť druhú vetu predmetného odseku „Ak sa vykonáva administratívna kontrola aj finančná kontrola na mieste tej istej finančnej operácie alebo jej časti, o zistených nedostatkoch sa vypracuje návrh správy, návrh čiastkovej správy, čiastková správa a správa iba z finančnej kontroly na mieste“. 
Odôvodnenie: 
Administratívna kontrola aj kontrola na mieste sú dva samostatné inštitúty a dva samostatné procesy so samostatnými procesnými úkonmi. Zároveň je potrebné brať zreteľ na požiadavku vyplývajúcu z článku 125 ods. 5 písm. a) nariadenia č. 1303/2013, v zmysle ktorého overovanie podľa článku 125 ods. 4 zahŕňa administratívne overovanie každej žiadosti o prijímateľov o úhradu príspevku. Kontrola na mieste preto v žiadnom prípade nemôže nahradiť 100 % administratívnu kontroly žiadosti o platbu pred jej preplatením/zúčtovaním. 
Príklad: Administratívna kontrola žiadosti o platbu v rámci čerpania finančných prostriedkov z európskych štrukturálnych a investičných fondov začína doručením písomnej verzie žiadosti o platbu. Počas výkonu tejto administratívnej kontroly sa riadiaci orgán môže rozhodnúť, či si niektoré skutočnosti, príp. celú žiadosť o platbu overí aj kontrolou na mieste, pričom začiatok výkonu kontroly na mieste začína preukázaním sa poverením na kontrole na mieste, t. j. moment začatia výkonu administratívnej kontroly aj kontroly na mieste je odlišný a taktiež je odlišný aj prvý úkon, ktorý smeruje k začiatku plynutia lehoty na výkon kontroly (t. j. doručenie dokumentu pri administratívnej kontrole a reálne preukázanie sa poverením už priamo u povinnej osoby pri kontrole na mieste). Ak by výstupom bola iba správa z jednej kontroly a to kontroly na mieste (ktorá má presne stanovený začiatok neskôr ako administratívna kontrola), ako by sa prihliadalo na fázu od začiatku administratívnej kontroly (nakoľko nemôže oprávnená osoba znegovať existenciu kontroly a musí ju určitým spôsobom tiež ukončiť). Zároveň nie je jasné, ako sa budú vypĺňať jednotlivé polia v správach (napr. ak výkon administratívnej kontroly vykonávajú iné osoby, ako osoby pri kontrole na mieste – kto bude uvedený a podpísaný ako zodpovedná osoba na správe, ak zákon požaduje len správu z kontroly na mieste a teda logickým výkladom by osoby vykonávajúce administratívnu kontrolu nemuseli byť nikde uvedené, aj napriek tomu, že z hľadiska organizačnej štruktúry je podpisovanie administratívnej kontroly – podpisovanie aj vedúcim zamestnancom nadradené kontrole na mieste – napr. podpisovanie len dvoma referentmi). Zároveň nie je zrejmé čo v prípade, ak predmetom kontroly na mieste bude viacero finančných operácií – viacero žiadostí o platbu a zároveň jednou z týchto finančných operácií bude aj žiadosť o platbu, u ktorej aktuálne prebieha výkon administratívnej kontroly. Je možné v zmysle legislatívneho znenia takéto spájanie kontrol, keďže sa finančná operácia nachádza v obidvoch formách kontroly? 
Predmetné navrhované znenie by spôsobilo množstvo otvorených otázok v aplikačnej praxi a narušilo by jednoznačnosť a jednotnosť procesov, ktoré už teraz reálne fungujú, t. j. paralelne vykonávanie oboch foriem kontroly so samostatnými jasne zadefinovanými výstupmi. 
 	Z 	A	Úpravou § 22 ods. 1 nasledovne: „O zistených nedostatkoch z administratívnej finančnej kontroly, finančnej kontroly na mieste a auditu povinná osoba vypracuje návrh čiastkovej správy alebo návrh správy a čiastkovú správu alebo správu. Ak sa vykonáva administratívna finančná kontrola aj finančná kontrola na mieste tej istej finančnej operácie alebo jej časti,  môže sa vypracovať návrh čiastkovej správy alebo návrh správy a čiastková správa alebo správa iba z finančnej kontroly na mieste. Ak neboli zistené nedostatky, oprávnená osoba vypracuje iba čiastkovú správu alebo správu..“	
375.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 22 ods. 2  
navrhujeme rozšíriť o možnosť vypracovania čiastkových správ aj na prípady, kedy je kontrola vykonávaná v rámci jednej povinnej osoby a v rámci jednej finančnej operácie. 
Odôvodnenie: 
V roku 2014 bolo v rámci Systému riadenia európskych štrukturálnych a investičných fondov na programové obdobie 2014-2020 umožnené vyčleňovanie výdavkov pri výkone kontroly žiadosti o platbu za účelom rýchlejšieho čerpania finančných prostriedkov. Pri danom inštitúte by v priebehu kontroly mohli byť vyčleňované výdavky, u ktorých nie je potrebné dopĺňanie/ zmena/kontrola na mieste a tým možné rýchlejšie čerpanie finančných prostriedkov, pričom práve inštitút čiastkovej správy by mohol byť využiteľný aj na takýto prípad.  	Z 	A	Úpravou § 22 ods. 2 nasledovne
„Čiastková správa sa môže vypracovať, ak 
a)	je potrebné  skončiť administratívnu finančnú kontrolu, finančnú kontrolu na mieste alebo audit v časti finančnej operácie, 
b)	je potrebné bez zbytočného odkladu prijať opatrenia na nápravu zistených nedostatkov a odstrániť príčiny ich vzniku alebo
c)	, ak sa administratívna finančná kontrola, finančná kontrola na mieste alebo audit vykonávaný verejnou správou vykonáva vo viacerých povinných osobách.“	
376.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 22 ods. 3 písm. e)  
navrhujeme odstrániť pojem „alebo odporúčaní“. 
Odôvodnenie: 
Na úrovni vykonávania administratívnej finančnej kontroly a finančnej kontroly na mieste nie je možné dávať odporúčania, nakoľko z logického výkladu zákona nemajú odporúčania záväzný charakter a povinná osoba by tak nemala povinnosť ich prijať. Pri kontrole čerpania európskych štrukturálnych a investičných fondov by mal mať riadiaci orgán jednoznačnú povinnosť stanovenú priamo zákonom, ktorá by mu umožňovala dávať len opatrenia, tak ako to bolo aj v súčasnom znení zákona č. 502/2001 Z. z. V prípade, ak je nevyhnutné dávať v rámci auditov aj odporúčania je potrebné pojmovo to v texte podstatných náležitostí jednotlivých výstupov rozčleniť. Obdobne platí aj v § 22 ods. 4 písm. c).  	O 	N	V zákone je uvedené odporúčania alebo opatrenia. Z dôvodu, že cieľom finančnej kontroly je aj predchádzanie podvodom nemusí byť vždy výsledkom finančnej kontroly, len zistenie s konkrétnym opatrením, ale môže byť navrhnuté odporúčanie. Pokiaľ charakter nedostatkov bude zakladať uvádzať len opatrenia, oprávnená osoba uvedie zistenia a iba opatrenia. 	
377.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 22 ods. 4 písm. c)  
navrhujeme odstrániť pojem „návrhmi“. Odôvodnenie: 
Pri čiastkovej správe/správe z kontroly, teda pri finálnom dokumente z kontroly, už nehovoríme o návrhoch opatrení, tak ako je to pri návrhu správy/návrhu čiastkovej správy, ale o konkrétnych opatreniach, ktoré sú záväzného charakteru a teda ani povinná osoba ich nemôže vnímať ako „návrhy“, ku ktorým sa môže vyjadriť, ale ako finálne záväzné opatrenia.  	O 	A	Zapracované do textu nasledovne:
„opis zistených nedostatkov a v prípade porušenia všeobecne záväzných právnych predpisov, označenie konkrétnych ustanovení, ktoré boli porušené spolu s opatreniami alebo odporúčaniami navrhnutými na nápravu zistených nedostatkov a na odstránenie príčin ich vzniku so zohľadnením opodstatnenosti podaných námietok“	
378.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 22 ods. 7  
navrhujeme spresniť legislatívny text tak, aby z neho jednoznačne vyplývalo, že neuvedenie podozrení z trestnej činnosti, priestupku alebo iného správneho deliktu neznamená, že sa neuvedú do výstupných dokumentov opisy zistených nedostatkov. Odôvodnenie: 
V aplikačnej praxi by mohlo dochádzať k situáciám, že v prípade, ak sa zistené nedostatky neuvedú správy (napr. porušenie konkrétneho ustanovenia zákonníka práce), t.j. kontrola sa bude po obsahovej aj formálnej stránke vykazovať ako „bezchybná“, bude mať pri neskorších sporoch povinná osoba v rukách výstupný dokument, ktorý jej potvrdzuje, že dané zistenia vo vzťahu ku kontrole ani neexistovali. Nepotvrdenie sa podozrenia z trestnej činnosti neznamená automaticky, že po administratívnej stránke je daný výdavok, ktorý bol aj predmetom „potenciálnej“ trestnej činnosti oprávnený, t.j. v prípade ak sa jedná o nezrovnalosť, je riadiaci orgán povinný ho vymáhať. Riešenie uvedenej situácie by mohlo viesť cez uvedenie opisov zistených nedostatkov priamo do správy kontroly bez priameho uvedenie podozrenia z trestnej činnosti, priestupku alebo iného správneho deliktu a slúžilo by tak ako podklad na vymáhanie nezrovnalostí po administratívnej stránke. 
 	Z 	ČA	Doplnením dôvodovej správy.	
379.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 20 až § 22  
Navrhujeme zosúladiť používanie pojmov „písomné vyjadrenie“ a „podanie námietok“ - napr. v § 20 ods. 4 písm. b, § 21 ods. 1 písm. b) a § 22 ods. 3 písm. h). 
Odôvodnenie: 
Precizovanie textu. 
 	O 	A	Zapracované do textu.	
380.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 20 ods. 6 
navrhujeme doplniť odkaz na § 24 a § 25 správneho poriadku, resp. priamo do zákona uviesť ostatné možnosti doručovania (t. j. fikcia doručenia). Odôvodnenie: 
V praxi dochádza k rôznym kombináciám vo vzťahu k doručovaniu výstupných dokumentov kontroly (napr. prijímateľ neprevezme zásielku priamo, ale až v rámci úložnej 18 dňovej lehoty, čím predlžuje čas na dopĺňanie podpornej dokumentácie k projektu). Aby nedochádzalo k nesprávnemu výkladu najmä vo vzťahu k preukázaniu zasielania návrhov správ a návrhov čiastkových správ vo vzťahu k jednotlivým projektom navrhujeme uviesť jednoznačný odkaz na správny poriadok, resp. presun fikcie doručenia priamo do navrhovaného zákona.  	O 	A	Zapracovaním do textu.	
381.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 21 ods. 1 písm. b) 
navrhujeme dopracovať aj možnosť pre povinnú osobu vyjadriť sa do uplynutia lehoty, že akceptuje výstup z kontroly a tým umožniť skoršie uplynutie lehoty. Odôvodnenie: 
Povinná osoba tak bude mať možnosť ovplyvniť čas, v rámci ktorého bude kontrola ukončená (napr. ukončenie finančnej administratívnej kontroly žiadosti o platbu má vplyv na vyplatenie finančných prostriedkov v rámci žiadosti o platbu). V rámci Systému riadenia európskych štrukturálnych fondov na programové obdobie 2014-2020 je stanovené, „V prípade, ak RO neakceptuje námietky podané prijímateľom, resp. prijímateľ v stanovenej lehote nedoručí námietky, resp. ak prijímateľ doručí oznámenie, že nemá námietky k návrhu správy z kontroly, RO vypracuje a zašle správu z kontroly prijímateľovi.“. Zo súčasného znenia vyplýva pre oprávnenú osobu povinnosť vždy najprv počkať do uplynutia lehoty stanovenej na vyjadrenia a až následne možnosť ukončiť kontrolu.  	O 	N	Platí, ak sa povinná osoba vyjadrí skôr ako uplynie stanovená doba na vyjadrenie je automaticky skrátená odpoveďou povinnej osoby. Uvedené nie je potrebné precizovať.	
382.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu – § 21 ods. 1 písm. b) 
navrhujeme upraviť, tak aby právna fikcia následkov „nevyjadrenia sa povinnej osoby“ bola obsahom osobitného ustanovenia v inej časti návrhu zákona. 
Odôvodnenie 
Ustanovenie § 21 upravuje procesné postavenie povinnej osoby t. j. jej práva a povinnosti, z toho dôvodu nie je vhodné v rámci predmetného ustanovenia stanoviť právne fikcie o následkoch nevyjadrenia sa k zisteným nedostatkom, navrhnutým odporúčaniam alebo opatreniam a lehote na predloženie písomného zoznamu o splnených opatreniach prijatých na nápravu zistených nedostatkov a o odstránení príčin ich vzniku uvedeným v návrhu čiastkovej správy alebo návrhu správy. Tieto ustanovenia by mali byť obsahom osobitného ustanovenia a upravené v inej časti návrhu zákona. 
 	O 	ČA	Čiastočnou úpravou textu a  skutočnosti uvedené v § 21 ods. 1 písm. b) navzájom vecne súvisia a je vhodné upraviť ich v jednom ustanovení.	
383.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu § 21 ods. 1 písm. b) 
Navrhujeme doplniť za slová „navrhnutým odporúčaniam alebo opatreniam a“ predložku „k“. 
Odôvodnenie: 
Precizovanie textu. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
384.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 20 ods. 2 písm. c) 
navrhujeme prepracovať v spojitosti s § 22 ods. 4 písm. c) na prijatie nových opatrení, ak oprávnená osoba zistí, že opatrenia, ktoré navrhla v rámci správy z kontroly sú neúčinné. Odôvodnenie: 
Z § 22 ods. 4 písm. c) vyplýva, že podstatnou náležitosťou správy z kontroly sú návrhy opatrení a odporúčaní, ktorých „autorom“ je oprávnená osoba, nie osoba povinná (tá môže ich znenie ovplyvniť jedine cez námietky, ktoré môže oprávnená osoba uznať aj za neopodstatnené), t.j. povinná osoba nemôže odôvodnene predpokladať, že opatrenia nebudú účinné, keď o ich účinnosti sa dozvie až v momente, keď oprávnená osoba vykoná kontrolu splnenia opatrení a keďže tá nastupuje ex post po prijatí opatrení, nemôžeme hovoriť o predpoklade neúčinnosti ešte počas plynutia lehoty na vykonanie opatrení, ale o samotnej neúčinnosti opatrení.  	Z 	A 	Zapracovaním do textu nasledovne:
„vyžadovať od povinnej osoby prepracovanie prijatých opatrení na nápravu nedostatkov a odstránenie príčin ich vzniku, ak oprávnená osoba odôvodnene predpokladá vzhľadom na závažnosť nedostatkov, že prijaté opatrenia nie sú účinné, a predloženie nového písomného zoznamu opatrení v lehote stanovenej oprávnenou osobou.“ 	
385.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 20 ods. 4 písm. b) 
Navrhujeme doplniť za slová „písomné vyjadrenie k zisteným nedostatkom, navrhnutým odporúčaniam alebo opatreniam a“ predložku „k“. 
Odôvodnenie: 
Precizovanie textu. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
386.		ÚV SR 	K vlastnému materiálu § 2 písm. h) 
Navrhujeme upraviť definíciu povinnej osoby. 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že definícia povinnej osoby je nejasná. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
387.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 20 ods. 5  
navrhujeme zadefinovať pojem „cieľ finančnej kontroly na mieste“. 
Odôvodnenie: 
§ 6 ods. 3 hovorí o cieľoch finančnej kontroly ako takej, nielen finančnej kontroly na mieste. Z uvedeného znenia § 20 ods. 5 nie je zrejmé, čo má oprávnená osoba uvádzať ako cieľ finančnej kontroly na mieste – či skutočnosti uvádzané v § 20 ods. 5 alebo ide o voliteľné ciele definované „akokoľvek“ na úrovni oprávnenej osoby. V súčasnom znení zákona č. 502/2001 Z. z. je povinnosť vopred oznamovať predmet kontroly na mieste – t.j. konkrétne skutočnosti, ktoré budú podliehať kontrole (napr. projekt č. XX, žiadosť o platbu č. XX, skutočné overenie dodania tovarov, poskytnutia služieb, vykonania stavebných prác, účtovníctvo a pod.). V prípade, ak dochádza k filozofickej zmene v prístupe ku skutočnostiam, ktoré sa majú vopred oznamovať je potrebné jasne zadefinovať, čo sa predmetným pojmom „cieľ finančnej kontroly na mieste“ myslí. Na úrovni poskytovania finančných prostriedkov z európskych štrukturálnych a investičných fondov je potrebné vopred definovať aj predmet kontroly, aby povinné osoby vedeli, čo si majú v rámci výkonu kontroly nachystať, špeciálne v prípadoch, ak má prijímateľ viacero prevádzok, príp. dokumentáciu na rôznych územiach SR. 
 	O 	N	Cieľ finančnej kontroly nie je pojem.
Určenie cieľa finančnej kontroly na mieste je v kompetencii orgánu verejnej správy vzhľadom na to čo chce zabezpečiť vykonaním príslušnej kontroly na mieste	
388.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 20 ods. 5 písm. b) 
navrhujeme doplniť za slovom „požiadavky“ slovo „povinnej osoby“. 
Odôvodnenie: 
Spresnenie legislatívneho textu.  	O 	A	Zapracovaním do textu.	
389.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 30 ods. 1  
navrhujeme spresniť legislatívny text vo vzťahu k aplikácii zákona č. 528/2008 Z. z. tak, aby z neho vyplývalo, že na výkon predbežnej finančnej kontroly podľa doterajších predpisov pri poskytovaní pomoci a podpory podľa zákona č. 528/2008 sa nevzťahujú len kontroly začaté pred účinnosťou nového zákona o finančnej kontrole. Navrhované upravené znenie: pred slovné spojenie „ aj po 1. januári 2016“ navrhujeme doplniť pojem „začatú“. Odôvodnenie: Spresnenie legislatívneho textu. Po 1. januári 2016 budú v súvislosti s čerpaním finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu neustále prebiehať je v rámci programového obdobia 2007-2013 administratívne kontroly a kontroly na mieste. Zmena nastavených pravidiel by znamenala administratívnu náročnosť pre riadiace orgány a tým spomalila čerpanie finančných prostriedkov. 	Z 	A	Zapracovaním do textu.	
390.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - Článok III, bod 1 a 2  
Žiadame vypustiť Odôvodnenie: Navrhované znenie spôsobí aplikačné problémy pri vymáhaní nezrovnalostí z úrovne riadiaci orgán voči prijímateľom, nakoľko pri opačnej situácii, t. j. keď pokuta bude zo strany orgánu auditu udelená, prijímatelia sa budú domáhať nemožnosti udeliť finančnú opravu na úrovni prijímateľa na základe navrhovaného znenia - finančná oprava sa vykoná, ak nebola uložená pokuta podľa osobitného predpisu (opak situácie: finančná oprava sa nevykoná, ak bola uložená pokuta podľa osobitného predpisu). Uvedené by potom malo za následok zvýšené nároky na štátny rozpočet z dôvodu vyššie uvedeného postupu zo strany prijímateľov. Ak cieľom bolo vyhnúť sa duplicite udelenia pokuty a finančnej opravy, je potrebné upraviť znenie v tom, že postup orgánu auditu voči riadiacemu orgánu podľa osobitného predpisu (návrhu zákona o finančnej kontrole) je v podstate „finančnou opravou“, pričom nebude dotknuté vymáhať uvedenú finančnú opravu voči prijímateľom zo strany riadiaceho orgánu. 
 	Z 	A	Vypustením textu.	
391.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu – Článok III  
Vo vzťahu k spôsobu vymáhania pohľadávok a zabezpečeniu pohľadávok požadujeme doplniť čl. III nasledovným textom: 
3. Poznámka pod čiarou k odkazu 73 znie: 
,, Napríklad zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, zákon č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, nariadenie (EÚ) č. 1303/2013. 
4. Poznámka pod čiarou k odkazu 106 znie: 
,, Napríklad zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, § 31 ods. 10 zákona č. 523/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
5. V § 25 sa dopĺňa odsekom 9, ktorý znie: 
,,(9) Na zabezpečenie pohľadávky poskytovateľa je poskytovateľ oprávnený prijať od prijímateľa zabezpečovaciu zmenku.“. 
Odôvodnenie: 
Odôvodnenie k bodom 3 a 4: V rámci poskytovania finančných prostriedkov EÚ a ŠR v podmienkach SR sa tieto prostriedky poskytujú na základe zmluvy uzavretej podľa Obchodného zákonníka, kde sa stanovia podmienky, za ktorých bude príspevok poskytnutý. V prípade, ak sa dané podmienky nedodržia a nastane situácia, kedy je potrebné žiadať od prijímateľa vrátenie finančných prostriedkov vyplatených na základe tejto zmluvy, dochádza v mnohých prípadoch k stavu, že porušenie zmluvy o poskytnutí NFP nemusí v plnej miere napĺňať podstatu porušenia finančnej disciplíny v rozsahu definovanom v § 31. Praktická realizácia ukázala, že v mnohých prípadoch je nutné a niekedy aj efektívnejšie domáhať sa vrátenia finančných prostriedkov nie režimom, na ktorý odkazuje poznámka pod čiarou č. 106, ale práve uplatnením svojich nárokov súdnou cestou. Návrh zmeny reflektuje na praktické skúsenosti s vymáhaním finančných prostriedkov, ako aj na judikatúru SD EÚ, v zmysle ktorej ,,o sporoch týkajúcich sa vymáhania prostriedkov, ktoré boli podľa práva Spoločenstva vyplatené neoprávnene, musia v prípade neexistencie ustanovení spoločenstva rozhodovať vnútroštátne súdy podľa svojho vnútroštátneho práva, a to v medziach stanovených právom Spoločenstva. Uplatnenie vnútroštátneho práva nesmie mať negatívny vplyv na uplatnenie a účinnosť práva Spoločenstva. O takýto prípad by išlo najmä vtedy, ak by takéto uplatnenie vnútroštátneho práva prakticky znemožňovalo vymáhanie protiprávne pridelených prostriedkov.“ V tomto kontexte sa navrhuje právna úprava, ktorá umožní úplne reflektovať na skutočnosť, že poskytovanie finančných prostriedkov z fondov EÚ je podriadené podmienkam zmluvy uzavretej podľa Obchodného zákonníka v ktorej texte sa priamo uvádza, že spory vzniknuté zo zmluvy budú riešené na súde. Legitímnosť súdneho konania vyplýva aj priamo z nariadení EÚ, a teda ani na základe rozšírenia tejto pôsobnosti vymáhania neoprávnene vyplateného NFP na správu finančnej kontroly, nie je vylúčená právomoc súdu v tejto veci konať. Možnosti vrátenia príspevku na základe súdneho rozhodnutia predvída v zákone už § 34 ods. 3 a nasledujúce, ktorý uvažuje s vymáhaním prostriedkov na základe súdneho rozhodnutia. Navrhovaná zmena preto znamená zjednotenie a zjednoznačnenie legislatívneho textu, ktorý bez navrhovanej úpravy nemusí byť vždy jednoznačne vykladaný, pričom zmena má za cieľ zároveň zabezpečiť jednoznačný eurokonformný výklad právneho textu. 
Odôvodnenie k bodu 5: Štandardným zabezpečovacím prostriedkom využívaným v prostredí poskytovania pomoci zo štrukturálnych fondov v rámci programového obdobia 2007-13 bolo záložné právo. Prax však ukázala, že v niektorých prípadoch nie je využitie záložného práva možné alebo účelné, preto sa pre účely zabezpečenia pohľadávok z príspevkov v rámci programového obdobia 2014-20 navrhuje umožniť pre riadiace orgány využitie ďalšieho zabezpečovacieho prostriedku, ktorým je zmenka. Zmenka je individuálne emitovaný, obchodovateľný a prevoditeľný cenný papier, ktorý plní úverovú, platobnú a zabezpečovaciu funkciu. Zmenka, podobne ako zmluvná pokuta, nezabezpečuje majetok, z ktorého by sa prípadná pohľadávka mohla uspokojovať. Na rozdiel od zmluvnej pokuty však ide o najrýchlejší spôsob, ako môže veriteľ získať exekučný titul, t. j. oprávnenie postihnúť celý majetok prijímateľa, keďže existuje inštitút zmenkového platobného rozkazu, pričom možnosti dlžníka brániť sa pri formálne správne vyplnenej zmenke, sú veľmi malé a konanie je veľmi rýchle. Z praktickej aplikácie zároveň vyplynulo, že najefektívnejším zabezpečením pohľadávok je prípad, kedy prijímateľ nakladá so svojim majetkom (napr. predmetom projektu). Ak to nie je možné, zabezpečovacie prostriedky, ktoré postihujú cudzí majetok (napr. ručenie), nie sú plne v moci prijímateľa, čo môže komplikovať proces zabezpečenia. Pri využití zabezpečovacieho prostriedku, ktorým je zmenka tieto praktické problémy odpadajú. Z uvedeného teda vyplýva, že použitie zmenky popri záložnom práve sa javí ako vhodná kombinácia, pričom je potrebné zabezpečiť relevantnú právnu úpravu v osobitnom zákone ako aj odstránenie generálneho zákazu použitia zmenky obsiahnutého v § 26 ods. 2 zák. č. 523/2004 Z. z. 
 	Z 	A	Zapracovaním do textu.	
392.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - poznámky pod čiarou  
navrhujeme upraviť poznámky pod čiarou tak, aby boli v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky. 
Napr. poznámka pod čiarou č. 5, 10, 13, 23 a 25. 
Všeobecná – navrhujeme zosúladiť znenie nariadenia 1303/2013 (rôzne znenie v poznámke č. 5,10,11) 
Poznámka č. 5 – navrhujeme doplniť pred číslovkou 223/2014 skratku „č.“. 
Poznámka č. 10 – navrhujeme slovné spojenie „nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012“ nahradiť „nariadenie (EÚ, Euratom) č. 966/2012“ a „za číslovkou 966/2012 odstrániť „z 25“. 
Poznámka č. 13 – navrhujeme doplniť celé znenie názvu zákona č. 528/2008 Z. z. a opraviť názov zákona č. 292/2014 Z. z. na „ o príspevku poskytovanom z európskych štrukturálnych a investičných fondov a o zmene a doplnení niektorých zákonov“. 
Poznámka č. 23 – navrhujeme odstrániť „Národnej rady Slovenskej republiky“. 
Poznámka č. 25 – navrhujeme doplniť na konci poznámky „v znení neskorších predpisov“, nakoľko súčasné spojenie „v znení neskorších predpisov“ je názvom zákona nie sumárom jeho novelizácií. 
Odôvodnenie 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	ČA	Zapracovaním do textu okrem pripomienky k poznámke č. 23. Odkaz na zákon č. 46/1993 je v súlade s legislatívnym pravidlami vlády.	
393.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 28 ods. 3 
v prvej vete navrhujeme vypustiť text na začiatku vety „... nevykonanie administratívnej finančnej kontroly alebo finančnej kontroly na mieste,“ 
Odôvodnenie: 
Text, ktorý navrhujeme vypustiť je obsiahnutý v ponechanom texte ods. (3), v súlade s ustanovením § 8 ods. (1) „Orgán verejnej správy je povinný vykonať administratívnu finančnú kontrolu...“ a v súlade s ustanovením § 9 ods. (1) „Finančnú operáciu alebo jej časť je orgán verejnej správy oprávnený overiť aj finančnou kontrolou na mieste...“ 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
394.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - Čl. II bod 2 
navrhujeme k odkazu 44 a 45 doplniť do bodu 4. 
„Poznámka pod čiarou k odkazu 44 znie: 44) napríklad zákon č. ......2015 o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov,...“ 
"Poznámka pod čiarou k odkazu 45 znie: 45) ....napríklad zákon č. ......2015 o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov,...“ 
Odôvodnenie: 
V odkazoch 44 a 45 navrhujeme nahradiť odkaz na zákon č. 502/2001 Z. z. odkazom na nový zákon z ......2015 o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov  	O 	A	Pripomienku považujeme za akceptovanú. 

Zákon č. 523/2004 Z. z. predstavuje všeobecnú právnu úpravu vzťahujúcu sa na všetky verejné prostriedky. Vzhľadom na to, že pri prostriedkoch určených na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie a prostriedky určené na financovanie účelov vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv o poskytnutí grantu uzatvorených medzi Slovenskou republikou a inými štátmi  je potrebné zohľadňovať určité špecifiká, predkladá sa nový novelizačný bod 1 v článku II, ktorým sa vytvára legislatívny priestor na špeciálnu právnu úpravu v osobitných predpisoch.	
395.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 28 ods. 3  
navrhujeme spresniť legislatívny text. 
Odôvodnenie: 
Nie je zrejmý účel aplikovania pokút v prípade vypracovania správy alebo čiastkovej správy v rozpore s § 22 ods. 4 písm. c), keďže ten hovorí o podstatnej formálnej náležitosti výstupného dokumentu z kontroly – t. j. ide o nedostatočný opis alebo neidentifikovanie porušenia zo strany oprávnenej osoby? Zároveň nie je jasné, aký vplyv má udelenie pokuty na porušenie finančnej disciplíny podľa § 31 zákona o rozpočtových pravidlách (bude udeľované aj penále). Máme zato, že tento inštitút by nemal byť aplikovaný najmä v prípadoch, ak na vnútroštátnej úrovni nebolo identifikované porušenie zo strany zodpovedných kontrolných orgánov, avšak z úrovne auditu EK by mohlo prísť k opačnému názoru. Ďalej vzniká otázka miery zavinenia vyššieho čerpania verejných financií, nakoľko v prípade povinných osôb, ktoré sú orgánmi verejnej správy, mohlo dôjsť k porušeniu § 7 dotknutého zákona a následne sa toto pochybenie „prenieslo“ aj na úroveň oprávnenej osoby. Vzhľadom k tomu, že ide o úkon správneho orgánu, upozorňujeme, že uvedené sa bude aplikovať aj na úroveň VÚC, resp. miest a obcí ako sprostredkovateľských orgánov, resp. miestnych akčných skupín v prípade miestneho rozvoja vedeného komunitou, čo môže viesť aj k súdnym sporom.  	Z 	A	Zapracovaním do textu.	
396.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 29  
navrhujeme spresnenie legislatívneho textu tak, aby jednoznačne definoval, ktoré subjekty a akým spôsobom budú vykonávať jednotlivé úkony. 
Odôvodnenie: Z predloženého návrhu nie je zrejmé, ktoré subjekty a akým spôsobom budú vykonávať jednotlivé úkony. Je potrebné definovať uvedenú problematiku komplexne (napr. viď zákon č. 563/2009 Z. z. Daňový poriadok). Uvedený odkaz na čerpanie finančných prostriedkov európskych štrukturálnych a investičných fondov by sa mal riešiť aj cez doplnenie článku III, nakoľko úzko súvisí s elektronickým výkonom verejnej moci v zmysle návrhu zákona o finančnej kontrole a audite vo verejnej správe. Navrhovaná textácia do článku III „Zákon č. 292/2014 Z. z. o príspevku poskytovanom z európskych štrukturálnych a investičných fondov a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa dopĺňa takto: 
2. Za § 50 sa pripája §50a, ktorý znie: 
§ 50a 
(1) Právne úkony a iné úkony podľa tohto zákona možno vykonať aj elektronicky v súlade s osobitným predpisom118a). 
(2) Znenie podľa zmeneného finálneho znenia § 29 zákona o finančnej kontrole a audite vo verejnej správe 
1. Poznámka pod čiarou k odkazu 118a znie: 
„118a) Zákon č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente) v znení neskorších predpisov. 
 	Z 	ČA	Na rozporovom konaní bola pripomienka stiahnutá. Po odstúpení od pripomienky bol rozpor odstránený.
Vypustením ustanovenia zo zákona, nakoľko spôsob elektronického výkonu právomocí orgánu verejnej správy obsahuje osobitný predpis, bez ohľadu na odvolávku uvedenú v tomto zákone. 
	
397.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 4 ods. 3 
V tomto ustanovení sa hovorí, že Úrad vládneho auditu riadi a za jeho činnosť zodpovedá riaditeľ, ktorého vymenúva a odvoláva minister financií SR, no neupravuje postavenie riaditeľa v tom zmysle, či ide o štátneho zamestnanca. 
 	O 	N	Postavenie riaditeľa Úradu vládneho auditu vyplýva z ustanovení zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe.	
398.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 11 
navrhujeme doplniť v § 11 ods. 1 text v znení: " Ministerstvo financií vymenúva vládneho audítora. Správca kapitoly štátneho rozpočtu vymenúva vnútorného audítora." 
Odôvodnenie: 
Pri vymenovaní vnútorného audítora a vládneho audítora absentuje zmienka o subjekte, ktorý takýchto audítorov vymenúva. V kontexte s ustanovením upravujúcim odvolanie vnútorného audítora a vládneho audítora (§ 14) je zrejmé že by sa malo jednať o Ministerstvo financií SR pre vymenovanie vládneho audítora a správcu kapitoly štátneho rozpočtu pre vnútorného audítora.  	O 	N	Oprávnenie vymenovať vnútorného audítora je uvedené v § 16 ods. 3 a vymenovanie vládneho audítora je upravené v §  19 ods. 2 druhá veta.	
399.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 14  
V otázke odvolania vnútorného audítora a vládneho audítora nie je vyriešený ďalší postup pri odvolanom audítorovi. Takáto osoba nemôže ďalej vykonávať funkciu audítora, či už na základe nesplnenia zákonnej podmienky (§ 14 ods. 1 a 2) alebo z dôvodu hodnotenia výkonu audítorskej činnosti (§ 14 ods. 3). Z tohto ustanovenia však nie je zrejmé, či by mal byť štátnozamestnanecký pomer skončený alebo by mal byť odvolaný audítor zaradený na iné štátnozamestnanecké miesto.  	O 	N	Je na rozhodnutí štatutárneho orgánu správcu kapitoly štátneho rozpočtu ako vyhodnotí odvolanie z pozície vládneho alebo vnútorného audítora. Odvolanie vnútorného alebo vládneho audítora nemusí vždy bezprostredne znamenať aj zmenu štátnozamestnaneckého miesta, nakoľko existuje možnosť byť znovu vymenovaný podľa podmienok § 17 ods. 7.	
400.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 2  
navrhujeme doplniť definíciu predpojatosť (k § 26) 
Odôvodnenie: 
V ustanovení § 26 je zavedená povinnosť zdržať sa určitého konania (ktoré vedie, alebo mohlo by viesť k predpojatosti), no bez definície samotného pojmu predpojatosti v tomto ustanovení alebo na inom mieste tohto zákona.  	O 	N	Ustanovenia § 26 sú zrozumiteľné a nie je potrebná definícia pojmu predpojatosť.	
401.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 27 ods. 1 
navrhujeme preformulovanie textu druhej vety § 27 ods. 1 v znení: "Táto povinnosť trvá aj po skončení pracovného pomeru, štátnozamestnaneckého pomeru, služobného pomeru alebo pracovného pomeru zamestnanca pri výkone práce vo verejnom záujme." 
Odôvodnenie: 
Skončenie vykonávania štátnej služby terminologicky nekorešponduje so zákonom o štátnej službe, ktorý pozná pojem skončenia štátnozamestnaneckého pomeru. Taktiež nie je v tomto ustanovení spomenutý služobný pomer ale neurčitý pojem „výkon činností“.  	O 	ČA	Úpravou textu.	
402.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 30 ods. 3  
Ustanovenie § 30 ods. 3 umožňuje vykonávať vnútorný audit aj zamestnancovi správcu kapitoly štátneho rozpočtu, ktorý nespĺňa podmienky definované v § 11 ods. 1 tohto zákona, a to do 1. januára 2018. Absentuje však podmienka spočívajúca v určitých odborných predpokladoch na výkon danej činnosti a zo znenia tohto ustanovenia vyplýva, že vnútorný audit môže od nadobudnutia účinnosti zákona až do 1. januára 2018 vykonávať v podstate ktorýkoľvek zamestnanec. 	O 	N	Vnútorný audit môže vykonať len poverený zamestnanec štatutárnym orgánom správcu kapitoly štátneho rozpočtu, nie je to ktorýkoľvek zamestnanec. Uvedené je nutné zachovať, z dôvodu zabezpečenia dostatočného časového priestoru na získanie odbornej kvalifikácie, ktorá je ustanovená zákonom. Ani v súčasne platnom znení zákona nie sú definované odborné požiadavky na vymenovanie za vnútorného audítora.	
403.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 30 ods. 5 
V ustanovení § 30 ods. 5 chýba časové ohraničenie, v rámci ktorého je možné aplikovať doterajší právny predpis v súvislosti so splnením podmienok pre účely vymenovania vnútorného audítora alebo vládneho audítora. S ohľadom na pripomienku k § 30 ods. 3 navrhujeme zosúladiť tieto dve prechodné ustanovenia, tak aby po určitú dobu od nadobudnutia účinnosti tohto zákona mohol vykonávať vnútorný audit aj zamestnanec, ktorý má najmenej dva roky odbornej praxe v oblasti následnej finančnej kontroly. 

 	O 	N	§ 30 ods. 5 bol preformulovaný a vyjadruje možnosť uznať vnútornému audítorovi  kvalifikačnú skúšku vykonanú aj pre vládny audit získanú pred účinnosťou tohto zákona. Z uvedeného dôvodu nie je nutné dopĺňať časové ustanovenie do ods. 3.	
404.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 30 ods. 8 
Navrhujeme preformulovať nasledovne: "Práva a povinnosti z pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov, zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a práva a povinnosti zo štátnozamestnaneckého pomeru štátnych zamestnancov na správach finančnej kontroly prechádzajú od účinnosti tohto zákona na Úrad vládneho auditu. 
Odôvodnenie: 
Upresnenie textu. 
 	O 	ČA	Úpravou textu.	
405.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 2 písm. e)  
navrhujeme odstrániť poslednú časť vety za: „verejnými financiami sú aj vlastné finančné prostriedky osoby určené na financovanie spoločných programov realizovaných na základe medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná alebo určené na spolufinancovanie programov Európskej únie. 
Odôvodnenie: 
Vo vzťahu k predmetnému inštitútu je potrebné vnímať dve základné roviny. Po prvé zabezpečiť možnosť vykonávať kontrolu výdavkov, ktoré sú sčasti vyplácané z verejných zdrojov a sčasti spolufinancované z vlastných zdrojov prijímateľa (napr. prostredníctvom zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku) a po druhé označiť ich ako verejné financie s aplikáciou všetkých ustanovení zákona, ktoré sa na verejné financie vzťahujú (napr. aplikácia pokút vo vzťahu k vlastným zdrojom povinnej osoby), čo je v rozpore s filozofiou zákona. 
Napr. Prijímateľ realizuje projekt, v rámci ktorého 50 % dostane zo zdrojov štátneho rozpočtu a rozpočtu EÚ a 50 % si spolufinancuje z vlastných zdrojov. Pri kontrole projektu sa kontrolujú výdavky ako také – t.j. v celku (či boli všetky výdavky dodané, či projektu ako taký napĺňa všetky podmienky poskytnutia pomoci, tak ako má v zmysle zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku). V prípade, ak nastane situácia, že predmetný výdavok je chybný a prijímateľ je povinný vrátiť finančné prostriedky, tak ich vracia vo výške za zdroje štátneho rozpočtu a rozpočtu EÚ, ale logicky nevracia riadiacemu orgánu aj vlastné peniaze, nakoľko by z toho vyplývalo, že dvakrát by zaplatil za to isté. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.
Uvedené, je zadefinované z dôvodu, že je potrebné pomenovať presne, aké výdavky auditor alebo kontrolór má oprávnenie kontrolovať alebo auditovať. Pokiaľ súčasťou výdavkov na medzinárodné programy sú aj vlastné prostriedky je potrebné ich zahrnúť do overovania, nakoľko v rámci overovaných dokladov alebo vyčíslovania nedostatkov overujeme a vyčíslujeme všetky zdroje financovania určitého výdavku. Nakoľko pokuty udeľované podľa tohto zákona sa týkajú len procesných pokút a pokút za nedodržanie ustanovení tohto zákona, nemôže prísť k situácii, že by sa vymáhali aj vlastné prostriedky určené na spolufinancovanie. 	
406.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - § 21 ods. 3 písm. d)  
Navrhujeme upraviť text nasledovne: 
„d) prijať a predložiť oprávnenej osobe v stanovenej lehote písomný zoznam opatrení prijatých na nápravu zistených nedostatkov uvedených v čiastkovej správe alebo správe a odstrániť príčiny ich vzniku“. 
Odôvodnenie: 
Precizovanie textu podľa ustanovenia v § 21 ods. 3 písm. f) a precizovanie povinnosti povinnej osoby prijať opatrenia na nápravu zistených nedostatkov a o odstránení príčin 
 	O 	ČA	Predloženie písomného zoznamu upravuje písm. e) § 21 ods. 3, ktoré bolo upravené nasledovne: „predložiť v stanovenom termíne oprávnenej osobe písomný zoznam o splnených opatreniach prijatých na nápravu zistených nedostatkov a o odstránení príčinu ich vzniku,“.	
407.		ÚV SR 	K vlastnému materiálu - § 22 ods. 3 písm. h)  
Navrhujeme upraviť text nasledovne: 
„lehotu na podanie námietok k zisteným nedostatkom, navrhnutým opatreniam alebo odporúčaniam, lehotu na predloženie písomného zoznamu opatrení prijatých na nápravu zistených nedostatkov a o odstránení príčin ich vzniku a lehotu k lehote na predloženie písomného zoznamu o splnených opatreniach prijatých na nápravu zistených nedostatkov a o odstránení príčin ich vzniku“. 
Odôvodnenie: 
Úprava textu súvisí s oprávnením povinnej osoby stanovenej v § 21 ods.1 písm. b), a to oprávnenie vyjadriť sa k lehote na predloženie písomného zoznamu o splnených opatreniach na nápravu zistených nedostatkov a o odstránení príčin ich vzniku a zosúladením s textom v § 22 ods. 3 písm. i). 
 	O 	ČA	Znenie § 22 ods. 3 písm. h) bolo gramaticky preformulované nasledovne:“ lehotu na podanie námietok k zisteným nedostatkom, navrhnutým opatreniam alebo odporúčaniam a lehote na predloženie písomného zoznamu o splnených opatreniach prijatých na nápravu zistených nedostatkov a o odstránení príčin ich vzniku,“.	
408.		ÚV SR 	K Vlastnému materiálu - Článok II 
V nadväznosti na pripomienku k Článku III požadujeme doplniť Článok II nasledovne: 
Za bod 1 navrhujeme vložiť nové body 2 a 3 s nasledovným textom: 
2. V § 31 ods. 7 sa na konci vety bodka nahrádza čiarkou a dopĺňa sa nasledovný text: 
,,ak sa na vrátenie verejných prostriedkov neuplatní postup podľa osobitného predpisu43a).“. 
3. Poznámka pod čiarou k odkazu 43a znie: 
,,43a) zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov.“. 
4. V § 26 ods. 2 sa za slovo ,,s výnimkou“ dopĺňa text: 
,,poskytovateľa postupujúceho podľa osobitného predpisu37a) a“ 
5. Poznámka pod čiarou k odkazu 37a znie: 
,,37a) § 25 ods. 9 zákona č. 292/2014 Z. z.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhované úpravy v zákone č. 523/2004 Z. z. vychádzajú z pripomienky č. 1 a sú zosúladením všeobecnej právnej úpravy v zákone o rozpočtových pravidlách s úpravou v lex specialis – zákon o príspevku poskytovanom z európskych štrukturálnych a investičných fondov. 
 	Z 	A	Pripomienku považujeme za akceptovanú. 

Zákon č. 523/2004 Z. z. predstavuje všeobecnú právnu úpravu vzťahujúcu sa na všetky verejné prostriedky. Vzhľadom na to, že pri prostriedkoch určených na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie a prostriedky určené na financovanie účelov vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv o poskytnutí grantu uzatvorených medzi Slovenskou republikou a inými štátmi  je potrebné zohľadňovať určité špecifiká, predkladá sa nový novelizačný bod 1 v článku II, ktorým sa vytvára legislatívny priestor na špeciálnu právnu úpravu v osobitných predpisoch.	
409.		ÚVO 	k vlastnému materiálu, § 17  
V § 17 ods. 6 navrhujeme slová " vedúci útvaru vnútorného auditu" nahradiť slovami "útvar vnútorného auditu". 

Odôvodnenie: 
nie v každej rozpočtovej kapitole má útvar vnútorného auditu vedúceho, ako napr. na Úrade pre verejné obstarávanie, kde predmetnú činnosť zabezpečuje iba jeden vymenovaný samostatný vnútorný audítor. 	O 	ČA	Úpravou § 17 ods. 6.	
410.		ÚVO 	k vlasnému materiálu, k § 18 
V § 18 ods. 1 navrhujeme slová „Správca kapitoly štátneho rozpočtu" nahradiť slovami "Úvar vnútorného auditu". 

Odôvodnenie: 
V navrhovanom znení by totiž materiály pripravoval sám správca kapitoly štátneho rozpočtu a zároveň by si ich aj sám sebe predkladal. Táto povinnosť pripadá Útvaru vnútorného auditu. 

 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
411.		Verejnosť 	§ 2 
Navrhujeme doplniť do výkladu pojmov tieto významy slov : 
• „vedúci orgán verejnej správy“, ktorý sa používa v návrhu zákona. 
• „právny úkon majetkovej povahy alebo iný úkon majetkovej povahy“, ktorý sa používa len v § 2 písm. d) 
• „prevádzkové činnosti orgánu verejnej správy“, ktorý je použitý v § 8 ods. 2) návrhu zákona, 
Odôvodnenie: 
Nejednoznačnosť uvedených pojmov, ktoré sú uvedené v návrhu zákona môže spôsobovať problémy. 

 	O 	ČA	Úpravou textu.	
412.		Verejnosť 	§ 5 písmeno g)  
Nie je zrejmé akým spôsobom je myslené zabezpečenie ochrany informácií, a navrhujeme doplniť odvolávku k príslušnému zákonu. Týka sa to aj § 6 ods.3 písm. g). 	O 	A	Úpravou textu.	
413.		Verejnosť 	§6 odsek 3 písm. e)  
Navrhujeme znenie zmeniť na: 
„ e) dodržiavanie uzatvorených zmlúv a objednávkami uzatvorenými orgánom verejnej správy“. 

Odôvodnenie: 
V niektorých prípadoch sa neuzatvárajú zmluvy ale vstup do záväzku sa realizuje aj na základe objednávky. 
 	O 	ČA	Potvrdenú objednávku možno v zmysle obchodného zákonníka považovať za zmluvu a ustanovenie o uzatvorených zmluvách má na mysli všetky zmluvy ktoré môžu byť uzatvorené písomne, alebo ústne, písomnou zmluvou, alebo písomnou objednávkou.	
414.		Verejnosť 	§ 7 ods. 2  
Navrhujeme znenie na konci odseku tohto ustanovenia doplniť: 
• „ ,touto osobou nemôže byť hlavný kontrolór“. 
Odôvodnenie: 
Bez vylúčenia hlavného kontrolóra v ods. 2 by v malých obciach mohlo dochádzalo k situáciám, že by bol za túto osobu určený hlavný kontrolór, čo by kolidovalo s jeho kontrolnou pôsobnosťou v súlade s osobitným predpisom, ktorým je zákon o obecnom zriadení 
 	O 	N	Uvedené nie je nutné povedať v navrhovanom zákone, nakoľko osobitný predpis určuje postavenie a nezávislosť hlavného kontrolóra.	
415.		Verejnosť 	§ 7 ods. 3  
Navrhujeme doplniť znenie ustanovenia za slovom : 
• ,dátumu vykonania základnej finančnej kontroly, o „vlastnoručným alebo zaručeným elektronickým podpisom a vyjadrením“, či je alebo nie je možné finančnú operáciu alebo jej časť vykonať, v nej pokračovať alebo vymáhať poskytnuté plnenie, ak sa finančná operácia alebo jej časť už vykonala. 
Tiež navrhujeme doplniť záver ustanovenia o vetu: 
• „Spôsob vyjadrenia a doklady na ktorých sa potvrdzuje vykonanie základnej finančnej kontroly určí orgán verejnej správy vo svojom vnútornom predpise“. 
Odôvodnenie: 
V praxi sa výkon predbežnej finančnej kontroly vykonával formálne práve tým, že nebol vyžadovaný vlastnoručný podpis a tak sa bežne používali tzv. faksimile podpisu. Rovnako, aby sa základná finančná kontrola nevykonávala formálne s odôvodnením, že zákon neurčuje taxatívne podmienky jej vykonania, navrhujeme, aby spôsob jej vykonania, konkrétne spôsob vyjadrenia a doklady, na ktorých sa potvrdzuje vykonanie základnej finančnej kontroly, určil orgán verejnej správy. 
 	O 	N	Zapracovaním do textu v dôvodovej správe. 
Podpis osoby znamená jej vlastnoručný podpis na listine alebo zaručený elektronický podpis. 	
416.		Verejnosť 	§ 9 ods. 3  
V územnej samospráve môže vzniknúť nesprávna interpretácia tohto ustanovenia. Z uvedeného dôvodu, navrhujeme znenie za slovom splnomocneným vedúcim zamestnancom; doplniť: 
• „vykonávaním finančnej kontroly na mieste nemožno poveriť zamestnanca vykonávajúceho kontrolu podľa osobitného predpisu.“ 

Odôvodnenie: 
Návrh má zabrániť možnosti, aby bol hlavný kontrolór (HK) alebo kontrolór útvaru hlavného kontrolóra (ÚHK), ktorí sú súčasne zamestnancami samosprávneho kraja, mesta, obce, poverení vykonávaním kontroly na mieste. V opačnom prípade by mohli nastať situácie, kedy by vedúci orgánu verejnej správy poveroval vykonaním finančnej kontroly na mieste kontrolórov ÚHK alebo aj HK. 
 	O 	N	Osobitný predpis určuje nezávislé postavenie hlavného kontrolóra, z uvedeného dôvodu nie je potrebné recipovať ustanovenie jedného zákona do iného.	
417.		Verejnosť 	§ 22 ods. 6  
Návrh zákona nepočíta z možnosťou, že povinná osoba neprevezme zaslanú písomnú správu. Domnievame sa, že prax tieto problémy prinesie, preto navrhujeme túto možnosť a spôsob riešenia tejto situácie upraviť v návrhu zákona.  
	O 	N	Uvedeným ustanovením je upravený proces ukončenia kontroly alebo auditu. Prevzatím správy nie je ovplyvnený proces skončenia kontroly alebo auditu. Zákon však upravuje, pokiaľ sú zistené nedostatky a je potrebné prijať nápravné opatrenia, aby sa návrh správy doručil povinnej osobe. Následne sa má za to, že ak by povinná osoba správu nedostala, má právo ju podľa § 21 ods. 1 písm. c).	
418.		Verejnosť 	§ 28 ods. 11 ) 
V stanovenej 15 dňovej lehote splatnosti pokuty sa opomenulo započítať lehotu doručenia rozhodnutia. Ak dôjde k udeleniu pokuty v rámci územnej samosprávy, termín 15 dňovej lehoty splatnosti pokuty spôsobí územnej samospráve problémy (obci VÚC), pretože zmena rozpočtu podlieha schváleniu zastupiteľstvom. 
Odporúčame zvážiť lehotu splatnosti pokuty a zvoliť primeranú lehotu splatnosti. Zároveň je nevyhnutné definovať, či termín „15 dní“ stanovuje pracovné alebo kalendárne dni. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu.	
419.		Združenie HK miest a obcí SR	§ 6 ods. 1
Finančná kontrola sa vykonáva ako
a) základná finančná kontrola
b) administratívna finančná kontrola a
c) finančná kontrola na mieste.

Navrhujeme a doporučujeme v písmene b) vypustiť spojku „a“ a nahradiť ju interpunkčným znamienkom „ , „ /čiarka/.

Pripomienka

Odôvodnenie: Pri ponechaní spojky „a“ nebude jednoznačne či ide o tri typy kontroly alebo administratívna finančná kontrola základná predpoklad ďalšieho typu kontroly. 
	O	A	Vypustením spojky „a“. 	
420.		Združenie HK miest a obcí SR	§ 6 ods. 4 písm. h)
Inými podmienkami poskytnutia verejných financií neuvedenými v písmenách a) až g).
Doporučujeme aby sa v poznámke pod čiarou doplnil v písmene „h“ odkaz na zákon č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Pripomienka

Odôvodnenie: Pre potrebu územnej samosprávy je potrebné doplniť do zoznamu pod čiarou zákon o rozpočtových pravidlách v územnej samosprávy, ktorý je určujúcim pre jej rozpočtovú politiku.
	O	A	Dopísaním do odkazu č. 10. Písmeno h) nemá odkaz pod čiarou.	
421.		Združenie HK miest a obcí SR	§ 7 ods. 2
Základnú finančnú kontrolu vykonávajú vedúci orgánu verejnej správy alebo ním určený vedúci zamestnanec orgánu verejnej správy1) a zamestnanec zodpovedný za rozpočet, verejné obstarávanie, správu majetku alebo za iné odborné činnosti podľa povahy finančnej operácie alebo jej časti podľa rozhodnutia vedúceho orgánu verejnej správy. Ak je orgánom verejnej správy obec a nemôže zabezpečiť vykonanie základnej finančnej kontroly svojimi zamestnancami, vykonáva základnú finančnú kontrolu starosta a aspoň jedna iná fyzická osoba určená obecný zastupiteľstvom.

Navrhujeme upresniť okruh výberu možnej fyzickej osoby určenej obecným zastupiteľstvom na zabezpečenie vykonania základnej finančnej kontroly v prípade absencie možnosti vykonania základnej finančnej kontroly svojimi zamestnancami. Zároveň navrhujeme zameniť „určená“ za „schválená“.

Zásadná pripomienka

Odôvodnenie: Doterajšie skúsenosti z praxe potvrdzujú nevyhnutnosť taxatívne stanovovať postupy priamo v ustanoveniach zákona, hlavne v prípadoch ak rozhoduje kolektívny orgán, akým je obecné zastupiteľstvo. Voľnosť možného určenia fyzickej osoby, by nezabezpečovala dostatočnú odbornosť a stala by sa iba formálnou záležitosťou. Taktiež nie sú v návrhu riešené ďalšie pracovno-právne vzťahy v súvislosti so zodpovedným vykonávaním tejto kontroly a ani vzťah určenej fyzickej osoby s príslušnou obcou.		Z	A	Zapracovaním textu na „schválená“.	
422.		Združenie HK miest a obcí SR	§ 9 ods. 3
Finančnú kontrolu na mieste vykonávajú aspoň dvaja zamestnanci orgánu verejnej správy na základe písomného poverenia vydaného vedúcim orgánu verejnej správy alebo ním písomne splnomocneným vedúcim zamestnancom. 

Navrhujeme nahradiť „vykonávajú aspoň dvaja zamestnanci“ za „vykonáva zamestnanec alebo zamestnanci“

Zásadná pripomienka

Odôvodnenie: Dôvodová správa popisuje, že kontrola na mieste môže byť vykonaná nezávislým orgánom, ktorým je aj hlavný kontrolór obce. Vo väčšine obcí a miest nie sú vytvorené útvary hlavného kontrolóra, kontrolu vykonáva spravidla sám. Pravidlá kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra obce sú stanovené v zákone 369/1990 Zb, o obecnom zriadení, čo mu umožňuje vykonať kontrolu aj samostatne ako jednej osobe.		Z	ČA	Zapracovaním do § 9 ods. 3 druhá veta nasledovne:
„Ak je orgánom verejnej správy obec a nemôže zabezpečiť vykonanie finančnej kontroly na mieste dvomi svojimi zamestnancami, môže finančnú kontrolu na mieste vykonať starosta a aspoň jedna fyzická osoba, ktorú schváli obecné zastupiteľstvo uznesením.“.
	
423.		Združenie HK miest a obcí SR	§ 22
Navrhujeme zadefinovanie všetkých druhov správ, v súvislosti s doterajšou právnou úpravou, priamo v texte navrhovaného zákona. Súčasný návrh neuvádza obsahovú stránku jednotlivých druhov správ /predchádzajúci stav – keď sú zistenia vypracúva sa správa, bez zistenia vypracovaný záznam/. Dopracovať paragrafové znenie v intenciách dôvodovej správy, aby sa zabezpečila jednotnosť pri aplikácií do praxe územnej samosprávy.

Zásadná pripomienka

Odôvodnenie: Ustanovenie § 22 nevytvára dostatočne jednoznačný prehľad o procesnom postupe pri výkone kontroly v územnej samospráve. Pri aplikácií do praxe v územnej samospráve bude dochádzať k rôznym neštandardným postupom, čím sa naruší kvalita kontrolnej činnosti v územnej samospráve. Bolo by vhodné zapracovať do zákona popis v dôvodovej správe – z každej administratívnej finančnej kontroly, finančnej kontroly na mieste, auditu vykonávaného verejnou správou sa vypracuje návrh správy ak boli zistené nedostatky a spáva. V prípadoch, keď neboli zistené nedostatky, len správa. Návrh správy a správa obsahuje všetky relevantné náležitosti stanovené týmto zákonom. Medzi najpodstatnejšie obsahové náležitosti patrí opis zistených nedostatkov, opatrenia a odporúčania na nápravu zistených nedostatkov. Oprávnená osoba je povinná doručiť povinnej osobe návrh správy na vyjadrenie sa k zistenými nedostatkom, navrhnutým opatreniam alebo odporúčaniam z dôvodu zachovania objektívnosti pri výkone administratívnej finančnej kontroly, finančnej kontroly na mieste, auditu vykonávaného verejnou správou. Súčasne sa povinnej osobe umožňuje vyjadriť sa k zisteným nedostatkom, navrhnutým odporúčaniam alebo opatreniam. V prípade, že povinná osoba podá v lehote stanovuje oprávnenou osobou námietky k vybraným skutočnostiam uvedeným v návrhu správy je oprávnená osoba povinná preveriť opodstatnenosť týchto námietok a opodstatnené námietky zohľadniť v správe. V prípade zistenia porušenia podmienok, za ktorých môžu byť verejné financie poskytnuté (napr. zakotvených v zmluvných dokumentoch alebo všeobecne záväzných právnych predpisoch) alebo v prípade nesplnenia povinností uložených povinnej osobne sa finančná operácia alebo jej časť nevykoná sa v nej nepokračuje.	Z	N	Ustanovenia návrhu zákona to upravujú
v časti § 22 ods. 3 a 4.	
424.		ZMOS 	1. Všeobecne k návrhu zákona: 
V názve zákona, v názve ustanovenia § 10 (Audit vykonávaný verejnou správou) a následne v celom texte návrhu zákona navrhujeme zmeniť slovné spojenie „audit vykonávaný verejnou správou“ slovným spojením „audit vykonávaný štátnou správou“ . 

Odôvodnenie: 
V celom návrhu zákona sa uvádza slovné spojenie „audit vykonávaný verejnou správou“. Toto legislatívne vyjadrenie je podľa názoru ZMOS nielen nepresné, ale v rozpore s cieľmi a obsahom návrhu zákona. Vnútorný a vládny audit nevykonávajú všetky subjekty verejnej správy, ale len subjekty štátu. Ostatné subjekty verejnej správy, medzi nimi mestá, obce a VÚC sú v stanovenom rozsahu objektom vnútorného a vládneho štátneho auditu. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 
 	Z 	A	Úpravou názvu zákona nasledovne „o finančnej kontrole a audite” a následnou úpravou celého textu zákona.	
425.		ZMOS 	2. K čl. 1 ustanoveniu § 2 písm. b) návrhu zákona: 
V ustanovení § 2 písm. b) návrhu zákona navrhujeme vypustiť slovné spojenie: „dosiahnutia a udržania určených výsledkov a cieľov finančných operácií a ich častí,“. 

Odôvodnenie: 
Zákonnú definíciu finančnej kontroly navrhujeme v nádväznosti na programové rozpočtovanie, ktoré definuje merateľné ukazovatele upraviť tak, aby sa predišlo problémom aplikačnej praxe. Do posudzovania výsledkov a cieľov finančných operácií veľakrát vstupujú rôzne, aj externé faktory, kvôli ktorým dosiahnutie pôvodného výsledku nie je možné. Dokumentovanie dosiahnutia cieľa finančnej operácie bude preto viac na individuálnom posúdení. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú.  	Z 	ČA	Vypustením slova „určených“ v ustanovení § 2 písm. b).	
426.		ZMOS 	3. K čl. 1 ustanoveniu § 5 ods. 1 písm. a) návrhu zákona: 
Ustanovenie § 5 ods. 1 písmeno a) navrhujeme preformulovať (výlučne vo vzťahu k mestám a obciam) tak, aby z neho bola zrejmá nie povinnosť, ale len oprávnenie miestnej územnej samosprávy vytvoriť a vykonávať primeranú stratégiu riadenia rizika a finančnej kontroly. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie zákona ukladá povinnosť vypracovania primeranej stratégie riadenia rizika všetkým orgánom verejnej správy v rámci finančného riadenia. Pojem stratégia chápeme ako dlhodobý zámer (povinný dokument, vnútornú normu) činnosti na dosiahnutie cieľov finančnej kontroly, čo v prípade obcí bude ťažko vykonateľné a administratívne náročné. V podmienkach obcí by bolo na mieste hovoriť skôr o primeranom spôsobe riadenia rizika (nie o stratégii riadenia rizika). Navrhovaný pojem „primeraná stratégia“ nesie so sebou riziko, že bude jeho obsah interpretovaný odlišne jednotlivými kontrolnými skupinami, čo môže ovplyvniť homogenitu výsledkov finančných kontrol. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú.  	Z 	A	Úpravou v súlade s pôvodným znením zákona 502/2001 nasledovne: 
„riadenie rizika a finančnú kontrolu tak, aby sa pri plnení zámerov a cieľov orgánu verejnej správy predchádzalo porušovaniu tohto zákona, všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie, osobitných predpisov1) alebo medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná a na základe ktorých sa Slovenskej republike poskytujú prostriedky zo zahraničia,”.	
427.		ZMOS 	4. K čl. 1 ustanoveniu § 9 ods. 2 písm. d) návrhu zákona: 
V ustanovení § 9 ods. 2 písm. d) navrhujeme vypustiť slovné spojenie „alebo právnickou osobou podľa písmena c)“. 

Odôvodnenie: 
Podľa navrhovaného znenia ustanovenia § 9 ods. 2 písm. c) budú spadať pod právnické osoby podľa písmena c) aj mnohé neziskové organizácie, združenia miest a obcí, kde oprávnenosť výkonu kontroly bude ťažko vykonateľná v plnom rozsahu 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú. 
 	O 	N	Uvedené je potrebné zachovať na štátnej úrovni, kde sa mnohé verejné prostriedky poskytujú cez sprostredkovateľa a nie priamo orgánom verejnej správy.	
428.		ZMOS 	5. K čl. 1 ustanoveniu § 28 ods. 3 návrhu zákona: 
Navrhujeme vypustiť ustanovenie § 28 ods. 3 návrhu zákona. 

Odôvodnenie: 
Toto ustanovenie stanovuje orgánu auditu možnosť uloženia pokuty za nevykonanie finančnej kontroly na mieste. V § 9 sú ale ustanovenia, ktoré dávajú orgánu verejnej správy oprávnenie vykonať finančnú kontrolu na mieste. Ak teda ide len o oprávnenie, a nie o povinnosť orgánu verejnej správy vykonať kontrolu na mieste, možnosť uloženia pokuty za neporušenie zákona (za nevyužitie oprávnenia) považujeme za vecne nesprávne a nesystémové. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 
 	Z 	A	Vypustením slov súvisiacich s pokutovaním za nevykonanie finančnej kontroly na mieste z dôvodu, že vykonanie kontroly na mieste je iba možnosť.	
429.		ZMOS 	6. K čl. 1 ustanoveniu § 30 ods. 5 návrhu zákona: 
Navrhujeme vypustiť ustanovenie § 30 ods. 5 návrhu zákona. 

Odôvodnenie: 
Vnútorný alebo vládny audítor je funkcia, u ktorej sa predpokladá a vyžaduje odborná spôsobilosť v oblasti výkonu auditu a medzinárodných audítorských štandardov. Takéto núdzové zabezpečenie dostatočného počtu vnútorných a vládnych audítorov bude mať nepriaznivý dopad na odbornosť ich vykonávanej práce. Ak považuje predkladateľ takéto opatrenie za nevyhnutné, je potrebné toto ustanovenie obmedziť na určitý čas, inak sa ustanovenia §11 a §12 o odbornosti minú účinkom. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú. 
 	O 	ČA	Uvedené bolo preformulované nasledovne:
„Za vnútorného audítora alebo vládneho audítora je možné vymenovať aj zamestnanca, ktorý úspešne vykonal kvalifikačnú skúšku podľa doterajšieho predpisu a spĺňa podmienku podľa § 11 ods. 1 písm. d). Za splnenie podmienky podľa § 11 ods. 1 písm. d) sa považujú aj dva roky praxe v oblasti následnej finančnej kontroly podľa doterajšieho predpisu.“	
430.		ZMOS 	7. K doložke vybraných vplyvov: 
Združenie miest a obcí Slovenska navrhuje dopracovať doložku vybraných vplyvov v časti vplyv na rozpočet verejnej správy, vplyv na rozpočet územnej samosprávy. 

Odôvodnenie: 
Podľa čl. 16 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky pri návrhoch zákonov, ktoré majú dopad na rozpočet verejnej správy, musia byť uvedené a zdôvodnené ich predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy, a to nielen na bežný rok, ale aj na nasledujúce rozpočtové roky. Spolu s tým musia byť uvedené aj návrhy na úhradu zvýšených výdavkov alebo na úhradu úbytku príjmov rozpočtu verejnej správy. Z pohľadu miestnej územnej samosprávy je potrebné, aby predkladateľ identifikoval administratívnu a regulačnú záťaž každej novej povinnosti ukladanej novým návrhom zákona subjektom miestnej územnej samosprávy. V návrhu zákona sa ukladá mestám a obciam napr. nová povinnosť vypracovania stratégie rizika finančnej kontroly, ďalej povinnosť poskytovania informácií podľa § 3 písm. g) návrhu zákona bez vyčíslenia ich finančných dopadov v doložke vplyvov. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 
 	Z 	N	Na rozporovom konaní dňa 10.06.2015 bolo odstúpené od zásadnej pripomienky po vyhodnotení pripomienky č. 3 a  podaným vysvetlením na rozporovom konaní k ustanoveniu § 3 písm. g).	
431.		ŽSK 	K čl. I k § 2 písm. g) 
V čl. I v § 2 písm. g) navrhujeme za slová „kontrolu na mieste“ vložiť slová: „hlavný kontrolór a útvar hlavného kontrolóra, ak vykonáva kontrolu podľa osobitného predpisu 3a)“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 3a znie: 
"3a) zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov v znení neskorších predpisov, zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov." 

Pozmenené ustanovenie bude teda znieť: 
g) oprávnenou osobou orgán verejnej správy, ak vykonáva administratívnu finančnú kontrolu, finančnú kontrolu na mieste, hlavný kontrolór a útvar hlavného kontrolóra, ak vykonáva kontrolu podľa osobitného predpisu,3a) správca kapitoly štátneho rozpočtu podľa osobitného predpisu,1) ak vykonáva vnútorný audit alebo Ministerstvo financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“), Úrad vládneho auditu, iná právnická osoba podľa § 19 ods. 5, ak vykonávajú vládny audit, 

Zdôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK“) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK“) (nakoľko aj doteraz boli hlavní kontrolóri napojení na pravidlá kontrolnej činnosti podľa zák. č. 502/2001 Z. z.). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy podľa definície tohto zákona a teda by mohlo dôjsť k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom, či má práva a povinnosti podľa tohto zákona ako oprávnená osoba. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
432.		ŽSK 	K čl. I k § 2 písm. h), ale i k § 21 odseky 1 až 5 
V čl. I v § 2 písm. h) a v § 21 odsek 1, 2, 3, 4 a 5 navrhujeme za slová „kontrola na mieste“ vložiť slová: ,,,kontrola podľa osobitného predpisu 3a)“ a zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Zdôvodnenie: 
Dôvod návrhu je podobného charakteru ako v prípade pripomienky k § 2 písm. g), avšak výrazne podstatnejšieho významu, pretože ak osobitný predpis ustanovuje, že HK má postupovať podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, v prípade kontrolovaných subjektov (najmä organizácie mimo zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy) žiaden všeobecne záväzný právny predpis od nich nevyžaduje, že sa majú podriadiť postupom podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone pri výkone kontroly HK, t.j. kontroly podľa osobitného predpisu. Na základe nejednoznačného výkladu, či pri výkone kontroly HK (kontroly podľa osobitného predpisu) sú uvedené osoby povinnými osobami, by mohlo dochádzať k problémom vyžadovania súčinnosti pri kontrolách (predloženie dokladov a pod). 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
433.		ŽSK 	K čl. I k § 6 odsek 2 
V čl. I v § 6 odsek 2 sa za slovo „správy“ vkladá čiarka a slová: „s výnimkou kontroly vykonanej podľa osobitného predpisu 3a), za vykonanie ktorej zodpovedá hlavný kontrolór. 

Odôvodnenie: 
Keďže ďalej navrhujeme vložiť v § 9 nový odsek 4, cieľom ktorého je oddeliť kontrolu vykonávanú hlavným kontrolórom a zamestnancami ÚHK od finančnej kontroly vykonávanej orgánom verejnej správy, ktorým je samosprávny kraj, obec, mesto, súčasne navrhujeme, aby na základe tejto výnimky bolo v § 6 odsek 2 explicitne uvedené, že v prípade kontroly vykonávanej hlavným kontrolórom na základe poverenia krajského/obecného/mestského zastupiteľstva ponesie zodpovednosť za jej vykonanie sám hlavný kontrolór, a nie vedúci orgánu verejnej správy ako je v zákone generálne navrhované. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Kontrolu vykonávanú hlavným kontrolórom podľa osobitných predpisov nie je možné subsumovať pod finančnú kontrolu vykonávanú podľa návrhu zákona o finančnej kontrole a audite. Kontrola vykonávaná hlavným kontrolórom je nezávislá a je potrebné ju  oddeliť od finančnej kontroly, pričom hlavný kontrolór využíva len základné pravidlá (proces) upravené v návrhu zákona. Návrhom zákona sa neukladajú povinnosti vedúcemu orgánu verejnej správy vo vzťahu ku kontrole vykonávanej hlavným kontrolórom, preto nie je možné navrhované znenie akceptovať. 
	
434.		ŽSK 	K čl. I k § 7 odsek 3 
V čl. I v § 7 odsek 3 navrhujeme za slovo „vykonala“ vložiť bodkočiarku a text: „vlastnoručný podpis sa nevyžaduje, ak má povinná osoba zabezpečený vnútorný obeh dokladov v elektronickom systéme“. 

Odôvodnenie: 
Povinné osoby, najmä veľké organizácie majú zabezpečený vnútorný obeh dokladov vo svojich elektronických informačných systémoch, kde majú prednastavené aj šablóny s potvrdeniami a schváleniami oprávnených pracovníkov. Vyžadovať v priebehu operácie fyzicky podpis, znamená prerušiť obeh dokladov z elektronickej formy, čo je pre veľké organizácie prácne, ale predovšetkým nákladné a teda neekonomické. Schválením tohto návrhu by sa v dnešnej dobe zavádzania rôznych elektronických služieb umožnilo šetriť nemalé finančné prostriedky na kúpu papiera, tonera a v neposlednom čase i pracovného času dotknutých osôb naháňajúcich sa „za podpismi“ zodpovedných osôb. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Na účely návrhu zákona je možné finančnú kontrolu vykonávať aj elektronicky. Z uvedeného dôvodu nie je potrebné túto skutočnosť zavádzať priamo do paragrafového znenia zákona.  
	
435.		ŽSK 	K čl. I k § 9 odsek 2 písm. b) 
V čl. I v § 9 ods. 2 písm. b) navrhujeme za slová „akcionárske práva“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: ,,,alebo práva vyplývajúce z vlastníctva majetkových podielov“. 

Zdôvodnenie: 
Ide o technické doplnenie. Orgán verejnej správy môže okrem akcií akciovej spoločnosti vlastniť tiež majetkové podiely v iných právnických osobách. Z toho dôvodu je potrebné zahrnúť do zákona oprávnenie vykonávať finančnú kontrolu aj v týchto právnických osobách. 
 	O 	A	Zapracovaním do textu	
436.		ŽSK 	K čl. I k 9  
V čl. I v § 9 navrhujeme vložiť nový odsek 4, ktorý znie: 
"(4) Vedúci orgánu verejnej správy alebo ním písomne splnomocnení vedúci zamestnanci nemôžu poveriť vykonaním finančnej kontroly na mieste zamestnanca vykonávajúceho kontrolu podľa osobitného predpisu 3a)." 
Doterajší odsek 4 sa bude označovať ako odsek 5. 

Zdôvodnenie: 
V prípade samosprávy je nutné akceptovať postavenie vedúceho orgánu verejnej správy, ktorým je predseda samosprávneho kraja, primátor, starosta a postavenie HK, ktorý má osobitné postavenie z titulu nezávislosti svojej činnosti (volený zastupiteľstvom), ale je súčasne aj zamestnancom samosprávneho kraja, mesta, obce, rovnako ako aj kontrolóri na ÚHK. Podobne ako v zmysle navrhovaného zákona je vládny audit (§ 19 ods. 1) a vnútorný audit (§16 ods. 1) oddelený a nezávislý od výkonu finančnej kontroly, je potrebné akceptovať aj uvedený princíp pri výkone kontroly HK, t.j. výkon tejto kontroly podľa osobitného predpisu oddeliť od výkonu finančnej kontroly. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Nezávislé postavenie HK je upravené v osobitných predpisoch, kde je uvedené, že HK kontrolnú činnosť vykonáva nezávisle a nestranne a neprihliada na príkazy ktoré sú v rozpore so základnými pravidlami kontrolnej činnosti. Ak by vedúci orgánu verejnej správy poveril HK vykonaním finančnej kontroly na mieste, závažným spôsobom by porušil ustanovenia osobitného predpisu upravujúce nezávislosť HK.
Výkon finančnej kontroly na mieste je oddelený od kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisu, nakoľko kontrolu na mieste má oprávnenie vykonávať orgán verejnej správy ako nástroj jeho finančného riadenia, aby mohol efektívne predchádzať vzniku nedostatkov ešte predtým ako príde na kontrolu nezávislý inštitút hlavného kontrolóra, aj z uvedeného dôvodu nie je potrebné do finančnej kontroly na mieste, špecificky vstupovať a upravovať nezávislé postavenie hlavného kontrolóra, ktoré je upravené v osobitných zákonoch.
	
437.		ŽSK 	K čl. I k § 20 odseky 2 až 5 a odsek 7 
V čl. I v § 20 ods. 2, 3, 4, 5 a 7 navrhujeme za slová „kontroly na mieste“ vložiť nasledujúce slovné spojenie: „kontroly vykonávanej podľa osobitného predpisu 3a)“, zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Zdôvodnenie: 
Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK“) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone je pre jednoznačný výklad pojmu oprávnenej osoby vhodné priamo zadefinovať ako oprávnenú osobu HK, prípadne aj útvar hlavného kontrolóra (ďalej len „ÚHK“). HK v zmysle osobitných predpisov nie je orgánom verejnej správy podľa definície tohto zákona a teda by mohlo dôjsť k rozdielnym výkladom, či je alebo nie je oprávnenou osobou s následkom, či má práva a povinnosti podľa tohto zákona ako oprávnená osoba. 
 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
438.		ŽSK 	K čl. I k § 22 
V čl. I v § 22 ods. 1 v prvej vete navrhujeme za slová „kontroly na mieste“ vložiť slová: „, kontroly podľa osobitného predpisu 3a)“ zvyšnú časť ustanovenia navrhujeme zachovať. 

Zdôvodnenie: 
Ide o technickú pripomienku. Ak má hlavný kontrolór (ďalej len „HK“) pri kontrolnej činnosti postupovať v zmysle osobitných predpisov podľa základných pravidiel ustanovených v tomto zákone, je vhodné pre jednoznačný výklad ponechať jednotné názvy pojmov výstupov z kontrolnej činnosti aj pre HK samosprávnych krajov, miest a obcí. 
 	O 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Návrh zákona ustanovuje finančnú kontrolu ako nástroj vedúceho orgánu verejnej správy, aby dokázal čo najlepšie zabezpečiť správne finančné riadenie v rámci plnenia svojich úloh. Orgán verejnej správy je povinný vykonávať základnú finančnú kontrolu, administratívnu finančnú kontrolu pokiaľ poskytuje alebo poskytol verejné financie a  ak napríklad pri administratívnej finančnej kontrole zistí, že je žiaduce ísť určité skutočnosti overiť na miesto môže sa rozhodnúť vykonať finančnú kontrolu na mieste. Finančná kontrola je nástroj, aby  vedúci orgánu verejnej správy mohol odhaliť všetky nedostatky ešte pred tým, ako jeho činnosť bude posudzovať nezávislá kontrola teda hlavný kontrolór alebo NKÚ SR.
Zároveň platí, že kontrola na mieste nemusí byť nezávislá od ostatných organizačných útvarov a môže ju vykonávať ten istý zamestnanec, ktorý vykonal základnú finančnú kontrolu. Vykonávanie a organizačné začlenenie finančnej kontroly na mieste je na rozhodnutí vedúceho orgánu verejnej správy.  Platí pravidlo, kto poskytuje verejné prostriedky ich aj kontroluje – bez podmienky vytvárať nezávislý kontrolný útvar. 
Pokiaľ by sme vstúpili do ustanovení navrhovaného zákona a ustanovili, že oprávnenou osobou je aj hlavný kontrolór, v aplikačnej praxi by prichádzalo k nejasnej aplikácii celého zákona, nakoľko by nebolo jasné kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby orgán verejnej správy v tomto prípade VÚC a kedy by vystupoval v pozícii oprávnenej osoby hlavný kontrolór práve z dôvodu, že HK nie je orgán verejnej správy.
Aj vzhľadom k tomu, že postavenie, nezávislosť, rozsah kontrolnej činnosti j subjekty ktoré podliehajú kontrolnej činnosti HK sú ustanovené v osobitnom zákone, nie je potrebné HK ustanovovať osobitne ako oprávnenú osobu.
Návrh zákona zjednotil základné pravidlá pre všetky typy kontrol a auditu, ktorými je kontrola na mieste, vnútorný audit alebo vládny audit a HK VÚC rovnako vykonáva „kontrolnú činnosť“ podľa zákona 302/2001 a pri výkone „kontrolnej činnosti“ postupuje podľa pravidiel osobitného predpisu, ktorým je zákon 502/2001, podľa nového zákona to budú základné pravidlá finančnej kontroly a auditu vykonávaného verejnou správou. Výkon kontroly HK podľa osobitného predpisu nie je pri správnej aplikácii ustanovenia osobitného predpisu, ktorým sa odkazuje na základné pravidlá kontrolnej činnosti obmedzený oproti doterajšej právnej úprave.
	
439.		ŽSK 	K čl. I k § 28 
V čl. I v § 28 navrhujeme vložiť nový odsek 7, ktorý bude znieť: 
"(7) Pri kontrolách vykonávaných podľa osobitného predpisu 3a), pokutu podľa odseku 1 je na návrh oprávnenej osoby oprávnený uložiť príslušný orgán verejnej správy.“ 

Zdôvodnenie: 
Za neplnenie povinností v zmysle tohto zákona povinnými osobami, ale aj tretími osobami sa umožňuje uložiť pokuta orgánom verejnej správy, ktorým HK a ÚHK nie je. Vynútiteľnosť plnenia povinností, napr. aj poskytnutie súčinnosti pri výkone kontroly sankčnými možnosťami (poriadkovou pokutou) je v prípade kontrolnej činnosti nutné vzhľadom na charakter tejto činnosti. Uvedená možnosť (uložiť poriadkovú pokutu) je upravená aj v prípade kontrol vykonávaných NKÚ (v zákone o NKÚ SR). 
V navrhovanej pripomienke je akceptované postavenie HK a vedúceho orgánu verejnej správy tým, že HK ako oprávnená osoba v zmysle tohto zákona môže navrhnúť uložiť poriadkovú pokutu príslušnému orgánu verejnej správy, ktorým je v zmysle osobitných predpisov predseda samosprávneho kraja, primátor a starosta, keďže pokuty sa ukladajú v správnom konaní. Týmto sa zabezpečí vynútiteľnosť plnenia povinností zo strany povinných osôb, najmä v prípade organizácií, ktoré nie sú v zriaďovateľskej pôsobnosti samosprávy a v prípade plnenia povinností (napr. poskytnúť súčinnosť) tretími osobami pri kontrolách vykonávaných HK. 
 	O 	N	Osobitné predpisy o obecnom zriadení alebo zákon o samosprávnych krajoch určujú, že pri výkone kontrolnej činnosti sa postupuje podľa pravidiel ustanovených osobitným zákonom. Pokiaľ je žiaduce, aby sa pri kontrolnej činnosti HK využíval inštitút pokút, je nutné uvedenú kompetenciu zapracovať priamo do  osobitného predpisu ktorým je zákon  o obecnom zriadení alebo zákon o samosprávnych krajoch.
	
440.		ŽSK 	 
Navrhujem za Čl. III vložiť nové Čl. IV a V v nasledujúcom znení: 

"Čl. IV. 
Zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov sa dopĺňa takto: 

1. Poznámka pod čiarou k odkazu 18b znie: 
„18b) § 20 až 27 zákona č. ..../2015 o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 

Čl. V. 

Zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov sa dopĺňa takto: 
1. Poznámka pod čiarou k odkazu 16a znie: 
„16a) § 20 až 27 zákona č. ..../2015 o finančnej kontrole a audite vykonávanom verejnou správou a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 

Doterajší článok IV. sa bude označovať ako čl. VI.". 

Zdôvodnenie: 
Tento návrh je technického charakteru. V súčasnosti je v zákone č. 302/2001 Z. z. v poznámkach odvolávané na § 13 až 25 zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite. Prijatím tohto nového zákona sa mení číslo zákona, aj čísla paragrafov, v ktorých sú upravené základné pravidlá kontroly a auditu. Rovnako tak to platí aj pre zákon č. 369/1990 Zb. 

 	Z 	N	Rozpor bol po vysvetlení odstúpením od zásadnej pripomienky odstránený.

Na základe legislatívnych pravidiel vlády SR nie je možné osobitne novelizovať poznámku pod čiarou. Zároveň MF SR môže zaradiť navrhované body novely, len po súhlase MV SR gestora zákona o obecnom zriadení a zákona o samosprávnych krajoch.
Podľa názoru MV SR navrhované úpravy nie sú nevyhnutné pre aplikáciu nového zákona. MV SR je pripravené zohľadniť tieto skutočnosti vo veľkej novele pripravovanej v súčinnosti so ZMOS om.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	
Z – zásadná