Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	35  / 10 	
Počet vyhodnotených pripomienok	35 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	19  / 0 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	2  / 0 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	14  / 10 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
2 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
3 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
4 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
5 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
6 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
7 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	 	 	x 	 	
8 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
10 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
11 .	Konferencia biskupov Slovenska 	 	 	 	x 	
12 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
13 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
14 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
15 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
16 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
20 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
21 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
22 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
23 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
24 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
25 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
26 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
27 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
28 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
29 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
30 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
31 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
32 .	Sekcia európskych programov 	 	 	 	x 	
33 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
34 .	Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
35 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
36 .	Sociálna poisťovňa 	 	 	x 	 	
37 .	DÔVERA zdravotná poisťovňa, a.s. 	9 (1o,8z) 	 	 	 	
38 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	x 	 	
	SPOLU	35 (25o,10z) 	0 (0o,0z) 	17 	8 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
GP SR 	K návrhu zákona ako celku 
Generálna prokuratúra Slovenskej republiky v rámci výkonu dozoru nad dodržiavaním zákonov a ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov orgánmi verejnej správy podľa zákona č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o prokuratúre“) už niekoľko rokov rieši problémy súvisiace s aplikáciou ustanovení § 17a a 17b zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 580/2004 Z. z.“) upravujúcich výkaz nedoplatkov a jeho doručovanie. 

V prvom rade jednotlivé zdravotné poisťovne zastávali názor, že nie sú orgánom verejnej správy a v prípade výkazu nedoplatkov nevydávajú rozhodnutie, na konanie o vydanie výkazu nedoplatkov sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní a v konečnom dôsledku teda nepodliehajú dozorovej činnosti orgánov prokuratúry. 

Generálnou prokuratúrou Slovenskej republiky bolo príslušným zdravotným poisťovniam zaslané stanovisko, z obsahu ktorého si pre lepšie ozrejmenie veci dovolíme citovať: 

„V predmetnej veci nie je sporné, že transformáciou zdravotných poisťovní na akciové spoločnosti v zmysle zákona č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o zdravotnom poistení“), tieto stratili všeobecnú rozhodovaciu právomoc na úseku vymáhania poistného, prirážok k poistnému, poplatkov z omeškania, pokút a poplatkov za nesplnenie oznamovacej povinnosti tak, ako to vymedzovalo ustanovenie § 37 zákona č. 273/1994 Z. z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní v znení neskorších predpisov. To však nevylučuje, že do ich pôsobnosti im osobitným zákonom nemohlo byť zverené rozhodovanie na určitom úseku verejnej správy. Napokon, konkrétny príklad rozhodovania podľa § 10 zákona o zdravotnom poistení ste vo vyjadrení sami uviedli. Podotýkam, že i rozhodovanie podľa zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) je rozhodovaním v oblasti verejnej správy. 

Ako už bolo vyššie uvedené, prokurátor podľa § 20 ods. 1 písm. d) zákona o prokuratúre vykonáva dozor nad dodržiavaním zákonov a ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov aj voči právnickej osobe, ktorej osobitný zákon zveril rozhodovanie o právach a povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb v oblasti verejnej správy. 

Zákon o zdravotnom poistení v § 1 ustanovuje zdravotné poistenie, právne vzťahy vznikajúce na základe zdravotného poistenia a prerozdeľovanie poistného na verejné zdravotné poistenie. Zároveň definuje pojem povinného verejného zdravotného poistenia ako druh zdravotného poistenia, na základe ktorého sa poskytuje poistencom verejného zdravotného poistenia za podmienok ustanovených týmto zákonom zdravotná starostlivosť a služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti v rozsahu ustanovenom osobitným predpisom /§ 2 ods. 1 písm. a) zákona o zdravotnom poistení/. 

Podľa § 2 ods. 2 zákona o zdravotnom poistení vykonávanie verejného zdravotného poistenia je činnosť vo verejnom záujme, pri ktorej sa hospodári s verejnými prostriedkami. Verejné zdravotné poistenie vykonávajú zdravotné poisťovne za podmienok ustanovených v osobitnom predpise. 

Z citovaného ustanovenia teda vyplýva, že zdravotné poisťovne ako obchodné spoločnosti pôsobiace na základe povolenia vydaného Úradom pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou nevykonávajú výlučne len činnosť podľa Obchodného zákonníka, ale predovšetkým spravujú verejné prostriedky určené na výkon verejného zdravotného poistenia, ktoré súčasne, za podmienok ustanovených zákonom, aj realizujú. 

Zákon o zdravotnom poistení určil konkrétnu právnickú osobu (zdravotnú poisťovňu), ktorej vymedzil pôsobnosť v oblasti verejného zdravotného poistenia a určil konkrétne oprávnenia s tým, aby ho vykonávala v mene verejnej moci. Na právnickú osobu tak delegoval výkon štátnej moci, v dôsledku čoho jej prislúcha postavenie orgánu verejnej moci. V rámci vymedzenej správy verejných prostriedkov bolo zdravotnej poisťovni zákonom zverené oprávnenie vydať výkaz nedoplatkov, ktorým autoritatívnou formou ukladá platiteľovi poistného povinnosť uhradiť dlžné poistné, pričom splnenie tejto povinnosti je za určitých zákonnom stanovených podmienok štátnou mocou vynútiteľné, t.j. je exekučným titulom. Zdravotnej poisťovni je tak zákonom priznaná právomoc rozhodovať o povinnostiach subjektov v oblasti jej zverenému výkonu verejného zdravotného poistenia. Preto v tejto konkrétnej veci možno jej postavenie zodpovedá postaveniu orgánu verejnej správy. 

Výkaz nedoplatkov je aktom aplikácie práva, ktorým zdravotná poisťovňa na základe zistenia nesplnenia zákonom uloženej povinnosti povinným subjektom (platiteľom poistného) odvádzať preddavok na poistné určí výšku jeho nedoplatku. Súčasne mu ním ukladá povinnosť uhradiť nedoplatok v určenej lehote, po márnom uplynutí ktorej sa výkaz nedoplatkov stáva vykonateľným, t.j. jeho výkon môže byť nariadený. Ide teda o autoritatívny úkon zdravotnej poisťovne, ktorý má voči konkrétne určenému subjektu verejného zdravotného poistenia právne účinky (mení jeho právne postavenie), pretože mocensky (vrchnostensky) zasahuje do jeho subjektívnych práv a povinností, a to tým, že mu pod hrozbou exekúcie priamo ukladá povinnosť uhradiť ňou vykázaný nedoplatok. V tomto ohľade nie je podstatné, ako je akt aplikácie práva pojmovo označený, ale to, že z materiálneho (obsahového) hľadiska je spôsobilý voči individuálne určenému subjektu vyvolať priame právne účinky na jeho subjektívnych právach a povinnostiach. 

Dotknutý subjekt má v zmysle § 17b zákona o zdravotnom poistení právo na doručenie výkazu nedoplatkov preukazným spôsobom. V zmysle § 17a ods. 4 zákona o zdravotnom poistení (v súčasnom znení) má právo podať proti nemu námietky do 15 dní odo dňa doručenia, ako aj právo na to, aby zdravotná poisťovňa v prípade, že námietkam v celom rozsahu nevyhovie, podala v rovnakej lehote Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou návrh na vydanie platobného výmeru (§ 17a ods. 6 zákona o zdravotnom poistení). Na druhej strane, vydaním výkazu nedoplatkov platiteľovi poistného vzniká povinnosť uhradiť nedoplatok v stanovenej lehote, resp. ak mieni podať námietky, vzniká mu povinnosť tieto vecne odôvodniť. 

Treba dodať, že pre posúdenie charakteru právneho aktu nie je rozhodujúce, že na jeho vydanie sa Správny poriadok nevzťahuje. Podstatné náležitosti výkazu nedoplatkov a postup zdravotnej poisťovne pri jeho vydaní upravuje priamo zákon o zdravotnom poistení, ktorý mu navyše expressis verbis priznáva najpodstatnejšie vlastnosti rozhodnutia orgánu verejnej správy, t.j. právoplatnosť a vykonateľnosť (§ 17a ods. 10 zákona o zdravotnom poistení). 

Na podporu svojho stanoviska si dovolím poukázať na rozhodnutie Najvyššieho súdu Slovenskej republiky z 28. júna 2012 sp. zn. 4 Sžso 20/2011, z ktorého vyplýva: „S poukazom na ustanovenia § 244 OSP a čl. 46 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky odvolací súd ustálil, že konanie (postup zdravotnej poisťovne) o námietkach voči výkazu nedoplatkov na verejné zdravotné poistenie je výkonom verejnej správy a ako také podlieha súdnej kontrole v správnom súdnictve. Postup poisťovne v konaní o námietkach zasahuje do práv a povinností poistenca k verejnému zdravotnému poisteniu, najmä ak zákonodarca nevymedzil jednoznačne náležitosti námietok, ani čo sa rozumie pod pojmom „vecné dôvody“ námietok, ktoré ponechal na posúdenie poisťovne. Odvolací súd zastáva názor, že pokiaľ poistenec svoje námietky vôbec neodôvodnil, nemôže/nemusí vzniknúť pochybnosť, či poisťovňa mala predložiť vec na rozhodnutie ÚDZS na vydanie platobného výmeru. Ak ale poisťovňa sama ustáli, že námietky síce obsahujú dôvody, ale nejde o vecné dôvody, a preto nepredloží vec na rozhodnutie príslušnému orgánu (ÚDZS), bol by poistenec zbavený práva na súdnu a inú právnu ochranu, pokiaľ by nemal možnosť obrátiť sa so svojou vecou na súd prípadne príslušný správny orgán. Poisťovňa ako subjekt zainteresovaný na priamom výbere poistného nemôže práve vzhľadom na toto svoje postavenie zároveň plniť aj úlohu nestranného a nezávislého orgánu právnej ochrany povinného a posudzovať s konečnou platnosťou oprávnenosť alebo neoprávnenosť (vecný obsah) jeho námietok ako orgán odvolací alebo orgán rozhodujúci o námietkach.“.“. 

Na základe stanoviska netrestného odboru Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky zdravotné poisťovne upustili od pôvodného názoru, napriek tomu výkon dozorovej činnosti prokuratúry je spojený s viacerými aplikačnými problémami, ktoré právna úprava rieši nedostatočne, resp. vôbec nerieši. 

Najvýraznejším a najviac sa opakujúcim pochybením, po odstránení prvotného problému s doručovaním výkazu nedoplatkov, je posudzovanie vecných dôvodov námietok podaných voči výkazu nedoplatkov. 

Podľa § 17a ods. 4 zákona o zdravotnom poistení proti výkazu nedoplatkov možno príslušnej zdravotnej poisťovni podať námietky do 15 dní odo dňa doručenia platiteľovi poistného. Dôvod podania námietok je platiteľ poistného povinný v námietkach uviesť. Na námietky bez zdôvodnenia sa neprihliada. 

Podľa § 17a ods. 6 zákona o zdravotnom poistení, ak platiteľ poistného podá voči doručenému výkazu nedoplatkov námietky s vecnými dôvodmi a zdravotná poisťovňa im nevyhovie v celom rozsahu, zdravotná poisťovňa do 15 dní od ich doručenia podá úradu návrh na vydanie platobného výmeru spolu s námietkami platiteľa poistného a stručným stanoviskom zdravotnej poisťovne k námietkam. Podaním návrhu na vydanie platobného výmeru na úrad výkaz nedoplatkov stráca platnosť bez upovedomenia platiteľa poistného. 

Podľa § 17a ods. 7 zákona o zdravotnom poistení, ak zdravotná poisťovňa námietkam platiteľa poistného v celom rozsahu vyhovie, vydá nový výkaz nedoplatkov, ktorým zruší predchádzajúci. 

Zdravotné poisťovne sa týmito právnymi ustanoveniami v mnohých prípadoch neriadia. Z ich obsahu vyplýva, že ak platiteľ poistného podá proti výkazu nedoplatkov námietky, ktoré odôvodní, zdravotná poisťovňa im môže len v celom rozsahu vyhovieť. V takom prípade buď výkaz iba zruší alebo ho nahradí novým výkazom nedoplatkov, ktorým predchádzajúci zruší. Iným spôsobom o námietkach rozhodnúť nemôže, lebo zákon o zdravotnom poistení ju neoprávňuje posudzovať ich dôvodnosť. Znamená to, že ak im čo i len čiastočne nemieni vyhovieť, je podľa § 17a ods. 6 zákona o zdravotnom poistení povinná do 15 dní od doručenia námietok podať úradu návrh na vydanie platobného výmeru spolu s námietkami platiteľa poistného a stručným stanoviskom zdravotnej poisťovne k námietkam. Súčasne, ak platiteľ poistného podá v zákonnej lehote odôvodnené námietky, výkaz nedoplatkov nikdy nemôže nadobudnúť právoplatnosť a vykonateľnosť. Podotýkame, že lehota 15 dní na posúdenie námietok je predmetom danej novely. 

Zdravotné poisťovne však v praxi citované ustanovenia realizujú tak, že samé posudzujú, či dôvody, ktoré platitelia poistného uviedli, majú vecný charakter, resp. či sú opodstatnené. Znamená to, že platiteľom poistného len listom oznámia, že ich námietky z konkrétnych dôvodov neakceptovali, preto výkaz nedoplatkov sa stal právoplatným a vykonateľným. Obchádzajú tak postup podľa § 17a ods. 6 zákona o zdravotnom poistení, a to povinnosť podať na úrad návrh na vydanie platobného výmeru. V prevažnej miere sú pohľadávky následne postúpené Slovenskej konsolidačnej, a.s., ktorá ich vymáha v exekučnom konaní. 

Na základe opakujúcich sa zistených nedostatkov v postupe a rozhodovaní zdravotných poisťovní netrestný odbor Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky prijal v konkrétnych veciach viacero opatrení prokurátora, či už vo forme upozornenia prokurátora alebo protestu prokurátora. Aj keď v zásade v konečnom dôsledku bola náprava vždy zabezpečená, nie vždy bolo možné dodržať procesný postup podľa zákona o prokuratúre. Absentuje totiž možnosť domôcť sa odstránenia nezákonného stavu spôsobeného zdravotnou poisťovňou, resp. jej rozhodnutím zo strany dohliadajúceho orgánu, pretože tento nedisponuje žiadnym reálnym oprávnením. 

Preto v tejto súvislosti sa javí ako nevyhnutnosť nielen zmeny procesnej úpravy konania o námietkach, ale ako nanajvýš aktuálna vyvstáva otázka rozšírenia pôsobnosti Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, ktorý má síce zo zákona postavenie orgánu dohliadajúceho nad zdravotným poistením, v zmysle § 18 ods. 1 písm. a) zákona č. 581/2004 Z. z. však nemá žiadne reálne oprávnenie zasiahnuť do nezákonného postupu zdravotnej poisťovne v konkrétnej veci, resp. nezákonné rozhodnutie (výkaz nedoplatkov) zrušiť. 

Preto navrhujeme zmeniť existujúcu právnu úpravu tak, aby platiteľ poistného, v prípade, že jeho námietkam nebolo v plnom rozsahu vyhovené, sám disponoval oprávnením požiadať Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou o preskúmanie zákonnosti výkazu nedoplatkov. V nadväznosti na to bude potrebná aj zmena ustanovenia § 18 ods. 1 písm. a) zákona č. 581/2004 Z. z. 

Navyše, dávame do pozornosti, že postavenie Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou v konaní o návrhu zdravotnej poisťovne podaného podľa § 17a ods. 6 zákona o zdravotnom poistení je postavením „kvázi sudcu“, ktorý rozhoduje len o predložených návrhoch vo svojej podstate v sporovom konaní. To však principiálne nezodpovedá jeho úlohe dohliadajúceho (správnejšie sa mi javí pojem „dozerajúceho“) orgánu nad verejným zdravotným poistením. Štát tak v zásade svoju zodpovednosť za výber verejných prostriedkov, t.j. zdravotného poistného zveril právnickým osobám, na činnosť ktorých, s výnimkou štátnej poisťovne, nemá v tomto ohľade reálny dosah. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Nad rámec návrhu zákona. Problematika posudzovania „vecnosti“ námietky platiteľa bola (aj z dôvodov uvádzaných v pripomienke GP SR) pri novelizácii zákona č. 580/2004 Z. z. zo zákona vypustená (zákonom č. 77/2015 Z. z.) a už v súčasnosti majú zdravotné poisťovne povinnosť posielať na ÚDZS všetky námietky, ktorým nevyhoveli. Na rozporovom konaní uskutočnenom dňa 28.7.2015 zástupca GP SR ustúpil od pripomienky po jej prerokovaní. Rozpor odstránený. 	
AZZZ SR 	NB nový Čl. I, § 13, odsek 6, zákona č. 580/2004 v znení neskorších predpisov  
Navrhujeme úpravu § 13 odsek 6 takto: bodku za druhou vetou nahradiť bodkočiarkou a pripojiť nasledovný text: v prípade vyplatenia vyrovnacieho podielu alebo likvidačného zostatku zníženého o výšku splateného vkladu. 

Odôvodnenie: Návrh zdôvodňujeme tým, že je potrebné odpočítať od sumy vyplateného vyrovnacieho podielu alebo likvidačného zostatku náklady vo výške splateného vkladu, ktoré poistenec vynaložil pri vzniku a počas trvania jeho členstva v spoločnosti alebo v družstve. 
 	Z 	N 	Nad rámec návrhu zákona, ktorý nerieši výšku odvodu z dividend. Požadovaná úprava si vyžaduje novelizáciu zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. Na rozporovom konaní dňa 28.7.2015 rozpor odstránený. 	
MPRV SR 	predkladacej správe 
V predkladacej správe odporúčame predkladateľovi doplniť údaj o súlade návrhu zákona s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, so zákonmi ako aj s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a právnymi predpismi Európskej únie. 	O 	A 	 	
MO SR 	K úvodnej vete Čl. I  
Slová „zákona č. 192/2009 Z. z., zákona č. 108/2009 Z. z.“ odporúčame nahradiť slovami „zákona č. 108/2009 Z. z., zákona č. 192/2009 Z. z.“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K Čl. I bodu 2 
Slová „písm. a) až v)“ odporúčame z dôvodu nadbytočnosti vypustiť. 	O 	A 	 	
MH SR 	Doložke vybraných vplyvov 
Predkladateľovi odporúčame zosúladiť text predkladacej a dôvodovej správy s Doložkou vybraných vplyvov, v ktorej sú vyznačené pozitívne vplyvy na podnikateľské prostredie, pričom v správach je uvedené, že materiál vplyv na podnikateľské prostredie mať nebude. 

 	O 	A 	 	
MH SR 	Doložke vybraných vplyvov 
Odporúčame predkladateľovi dopracovať analýzu vplyvov na podnikateľské prostredie podľa Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov, vzhľadom na to, že v analýze vplyvov sú vyplnené iba dva body z piatich.  	O 	N 	Pripomienka nie je opodstatnená - v prílohe č. 3 „Vplyvy na podnikateľské prostredie“ je vyplnených všetkých 5 bodov. 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 

Návrh odporúčame legislatívno-technicky upraviť. Napríklad odporúčame v čl. I úvodnej vete slová „192/2009 Z. z., zákona č. 108/2009“ nahradiť slovami „108/2009 Z. z., zákona 

č. 192/2009“; v čl. I bode 1 v poznámkach pod čiarou k odkazom 24 a 24a odporúčame slová „v znení neskorších predpisov“ nahradiť citáciou konkrétnych noviel a v osobitnej časti dôvodovej správy odporúčame doplniť dôvodovú správu k čl. II. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 3 

Podľa osobitnej časti dôvodovej správy k bodu 3 sa u zamestnanca, ktorý nemal príjem 
na uplatnenie odpočítateľnej položky počas celého rozhodujúceho obdobia, zníži odpočítateľná položka na hodnotu príjmu, ak tento príjem v rozhodujúcom období je nižší ako odpočítateľná položka. Postup v prípade zníženej odpočítateľnej položky dôvodová správa osobitne neupravuje. 

Zjednodušený príklad: zamestnanec poberal 9 mesiacov príjem vo výške 500 eur a 3 mesiace nemal žiadny príjem. V rozhodujúcom období vymeriavací základ predstavoval 4 500 eur. Podľa navrhovaného znenia odpočítateľná položka bude úmerne nižšia obdobiu, kedy zamestnanec nemal príjem, teda cca 3 420 eur. Príjem 4 500 eur je síce nižší, ako suma 4 560 eur, nie je však nižší, ako znížená odpočítateľná položka 3 420 eur. 

Zo znenia § 13a ods. 3 poslednej vety, nie je jednoznačné, ako chápať vylučovaciu spojku „alebo“, t.j. či sa odpočítateľná položka zníži zo 4 560 eur na 4 500 eur (ako to naznačuje dôvodová správa k bodu 3, posledný odsek), alebo sa uplatní znížená odpočítateľná položka 3 420 eur. 
Odporúčame spresniť postup v osobitnej časti dôvodovej správy. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl I bodu 3 

Odporúčame v čl. I bode 3 v navrhovanom ustanovení § 13a ods. 3 tretej vete pred slovom „uplatnenie“ slovo „pre“ nahradiť slovom „na“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka; v § 13a ods. 1 je zavedená legislatívna skratka „príjem na uplatnenie odpočítateľnej položky“. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K predkladacej správe, všeobecnej časti dôvodovej správy a doložke vybraných vplyvov 

Odporúčame zosúladiť informácie týkajúce sa vplyvu predkladaného návrhu zákona 
na podnikateľské prostredie. 
Odôvodnenie: 
V doložke vybraných vplyvov je uvedený pozitívny vplyv návrhu na podnikateľské prostredie a v predkladacej správe a vo všeobecnej časti dôvodovej správy sa uvádza, že návrh zákona nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov; k analýze sociálnych vplyvov  

Súhlasíme s predkladateľom, že predložený návrh zákona neprináša žiadne sociálne vplyvy, preto je potrebné vypustiť priloženú analýzu sociálnych vplyvov. 
Odôvodnenie: 
Podľa Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov sa analýza vplyvov vypracuje iba v prípade existencie príslušných vplyvov. Vzhľadom k tomu, že predmetný návrh zákona sociálne vplyvy podľa Aktualizovanej jednotnej metodiky 
na posudzovanie vybraných vplyvov nepredpokladá (čo predkladateľ uviedol aj v priloženej doložke vybraných vplyvov), je potrebné z návrhu vypustiť analýzu sociálnych vplyvov. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že úbytok príjmov bude pokrytý z vlastných zdrojov zdravotných poisťovní (z príjmov verejného zdravotného poistenia) bez dodatočného nároku na zdroje štátneho rozpočtu. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s prílohou č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR (ďalej len „príloha LPV“) [napr. v čl. I poznámke pod čiarou k odkazu 24a slová „neskorších predpisov“ nahradiť slovami „zákona č. 534/2005 Z. z.“, bod 2 zosúladiť s bodom 29 prílohy LPV, v dôvodovej správe slová „§ 11 ods.2,písm. c)“ nahradiť slovami „§ 11 ods. 2 písm. c)“]. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
V osobitnej časti odôvodenia k bodu 1 § 10b ods. 1 písm. c) odporúčam upraviť druhú vetu tak, aby zohľadňovala aj vplyv „ekonomickej výkonnosti“ spoločnosti, t. j. zhodnotenie majetku spoločnosti počas existencie spoločnosti, pretože v druhej vete sa uvádza, že pri vyplatení podielu na likvidačnom zostatku „ide iba o vrátenie časti majetku spoločníka, ktorý bol na začiatku vložený do majetku spoločnosti“. Uvedené konštatovanie je však v rozpore s prvou vetou, pretože nezohľadňuje následné zhodnotenie majetku počas existencie spoločnosti.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K čl. I úvodnej vete 
V čl. I úvodnej vete za slovami „č. 364/2014 Z. z.“ odporúčame spojku „a“ nahradiť čiarku a pred slová „sa mení“ vložiť slová „a zákona č. 148/2015 Z. z.“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 2 
V čl. I bod 2 odporúčame vypustiť slová „písm. a) až v)“ z dôvodu nadbytočnosti. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 5 
V čl. I bod 5 odporúčame upraviť text tak, aby bol v súlade s čl. II bod 8 zákona č. 185/2015 Z. z., ktorým sa dopĺňa zákon č. 139/1998 Z.z. o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	k doložke vybraných vplyvov 
Upozorňujeme, že podľa predkladacej správy a všeobecnej časti dôvodovej správy predložený návrh nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie, avšak podľa doložky vybraných vplyvov materiál má na podnikateľské prostredie pozitívne vplyvy. Odporúčame zosúladiť uvedené časti materiálu. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. I bod 1 
Podiel na likvidačnom zostatku obchodnej spoločnosti alebo družstva je podľa § 3 ods. 2 písm. c) zákona č. 595/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov uvedený v tomto ustanovení na účel výnimky zo zaradenia do základu dane uvedený samostatne; preto zastávame názor, že slová "okrem podielu na likvidačnom zostatku obchodnej spoločnosti alebo družstva" je potrebné z navrhovaného znenia § 10b ods. 1 písm. b) vypustiť. Inak je ustanovenie mätúce. 	O 	N 	Podiel na likvidačnom zostatku podľa § 3 ods. 2 písm. c) zákona č. 595/2003 Z. z. nie je základom dane. Podľa navrhovanej úpravy sa vyníma z definície zárobkovej činnosti na účely zákona č. 580/2004 Z. z., v dôsledku čoho poistenci uvedení v § 13 ods. 7 nebudú mať povinnosť platiť poistné na verejné zdravotné poistenie z tohto príjmu. Z uvedeného dôvodu je potrebné slová „okrem podielu na likvidačnom zostatku obchodnej spoločnosti alebo družstva" v ustanovení ponechať; v opačnom prípade by nebol naplnený cieľ tejto zmeny – t. j. oslobodenie týchto príjmov od povinnosti platenia poistného na verejné zdravotné poistenie. 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. I bod 3 
V navrhovanom znení ustanovenia § 13 ods. 3 odporúčame 
- v prvej vete slová "alikvotne znižuje v závislosti od" nahradiť slovami "znižuje pomerne podľa"; ide o jazykovo korektné vyjadrenie, 
- druhú vetu preformulovať, pretože je z jazykového hľadiska úplne nezrozumiteľná, napríklad takto 
"Ak mal zamestnanec v rozhodujúcom období nárok na odpočítateľnú položku z príjmu u viacerých zamestnávateľov, vymeriavací základ sa zníži o pomernú časť odpočítateľnej položky podľa výšky príjmu na uplatnenie odpočítateľnej položky u každého zamestnávateľa.". 	O 	ČA 	Prvá veta upravená v zmysle pripomienky. Druhá veta formulačne korešponduje s prvou vetou a jednoznačne vyjadruje spôsob uplatnenia odpočítateľnej položky u jednotlivých zamestnávateľov. 	
MK SR 	K čl. I bod 2 
Slovo ,,písm." odporúčame nahradiť slovom ,,písmeno". 

Odôvodnenie: 
Bod 29 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 1 [§ 10b ods. 1 písm. e)]  
V poznámke pod čiarou k odkazu 24a slová „neskorších predpisov“ nahradiť slovami „zákona č. 534/2005 Z. z.“. 

 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 2 [§ 11 ods. 2 písm. c)]  
1. V uvádzacej vete slovo „písm.“ nahradiť slovom „písmeno“. 
2. V písmene c) vypustiť citáciu „písm. a) až v)“ ako nadbytočnú. 
 	O 	A 	 	
VšZP 	Čl. I - § 17b ods. 4 – nad rámec návrhu novely 
Navrhujeme vložiť nový odsek 4, ktorý znie: 
„(4) Ak sa má doručiť výkaz nedoplatkov osobe, ktorá má nahlásený trvalý pobyt v ohlasovni v mieste, kde sa zdržiava podľa osobitného predpisu51e), doručuje sa verejnou vyhláškou. Doručenie verejnou vyhláškou sa vykoná tak, že sa oznámenie o mieste uloženia písomnosti s jej presným označením a uvedením mena, priezviska, trvalého pobytu a roku narodenia fyzickej osoby, vyvesí na vývesnej tabuli vo verejne prístupných priestoroch príslušnej pobočky zdravotnej poisťovne, ktorá písomnosť doručuje a zároveň na webovom sídle zdravotnej poisťovne po dobu 15 dní. Posledný deň tejto lehoty sa považuje za deň doručenia.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 51e) znie: 
„51e) § 5 zákona č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov “ 

Doterajší odsek 4 sa označuje ako odsek 5. 

Odôvodnenie: 
V praxi vznikajú situácie, kedy zdravotná poisťovňa doručuje zásielky v súlade s ustanovením § 5 zákona č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, podľa ktorého: „Občan, ktorému bol trvalý pobyt zrušený podľa § 7 ods. 1 písm. d) až g) a ktorý sa nemôže prihlásiť na trvalý pobyt podľa § 3 alebo 4, sa môže prihlásiť na trvalý pobyt v ohlasovni v mieste, kde sa zdržiava. V takom prípade občan predkladá iba doklad podľa § 3 ods. 8 písm. a), ak ho nemá, doklad podľa § 3 ods. 8 písm. b) a ako miesto trvalého pobytu sa uvedie iba obec pobytu. Adresa sídla obecného úradu tejto obce je adresou takého občana na účely doručovania písomností od orgánov verejnej správy a iných štátnych orgánov a na účely zápisu do zoznamu voličov. Obec je povinná spôsobom v mieste obvyklým, najmä oznámením na úradnej tabuli, upozorniť prihláseného občana, že mu bola alebo že mu má byť doručená písomnosť.“ Pri takomto doručovaní vyššie uvedenej skupine osôb sa stretávame s rôznymi postupmi obcí a miest, obecných, mestských a miestnych úradov, ako aj jednotlivých pôšt v rámci SR, kedy napr. doručenku zo zásielky určenej takejto osobe podpíše pri preberaní pošty splnomocnenec obecného/mestského úradu určený na preberanie zásielok alebo nedoručenú zásielku nevráti späť odosielateľovi. Vzhľadom na komplikácie pri takomto doručovaní a na skutočnosť, že podľa § 17b zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 580/2004 Z. z.“) sa doručujú aj výzvy a upovedomenia podľa § 23 ods. 13 zákona č. 580/2004 Z. z. a taktiež oznámenia o postúpení pohľadávky podľa § 85g ods. 7 zákona č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov navrhujeme, aby sa v prípade tejto skupiny zaviedol osobitný spôsob doručovania. 
 	O 	N 	Nad rámec návrhu zákona. 	
VšZP 	Čl. I - § 18 ods. 3 - nad rámec návrhu novely 
Navrhujeme v prvej vete za slovo „písomnej“ doplniť slová „alebo elektronickej“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme uvedené ustanovenie pre spresnenie doplniť aj o možnosť podať elektronickú žiadosť o uzatvorenie splátkového kalendára.  	O 	N 	Nad rámec návrhu zákona. 	
Dôvera zp a.s. 	K článku I bod 2 Návrhu zákona 
Navrhujeme ponechať znenie ustanovenia § 11 ods. 2 písm. c) v nasledovnom znení: 

„c) osobou, za ktorú platí poistné štát“ 

Odôvodnenie: Podľa dôvodovej správy ide o „spresňujúce ustanovenie z hľadiska požiadaviek aplikačnej praxe.“ Zdravotná poisťovňa nezaznamenala problémy v aplikačnej praxi, ani požiadavky na zmenu, pričom navrhovaná zmena je v rozpore s legislatívnou technikou, ktorá je použitá v písm. a) a b) rovnakého ustanovenia zákona, ktoré by rovnako bolo možné definovať odkazom na príslušné paragrafy definujúce zamestnanca a samostatne zárobkovo činnú osobu. 

Navyše, v prípade zmeny alebo doplnenia ustanovenia § 11 ods. 7 v budúcnosti bude vždy potrebné meniť i § 11 ods. 2 písm. c) zákona, preto sa nám pôvodné všeobecné znenie ustanovenia javí ako vhodnejšie. 

 	O 	ČA 	V čl. I bode 2 vypustené slová „písm. a) až v)". 	
Dôvera zp a.s. 	K § 9 ods. 2 zákona 
Ustanovenie § 9 ods. 2 zákona navrhujeme doplniť o nasledujúce znenie tak, že za poslednú vetu sa vkladá nasledujúci text: 

„Právo na úhradu len neodkladnej zdravotnej starostlivosti má tiež fyzická osoba alebo samostatne zárobkovo činná osoba, ak je zároveň platiteľom poistného podľa § 25a ods. 1 písm. b), fyzická osoba vykonávajúca funkciu člena štatutárneho orgánu alebo člena dozorného orgánu platiteľa podľa § 25a ods. 1 písm. b), ak ide o obchodnú spoločnosť alebo družstvo a vylúčený zástupca podľa osobitného zákona 15b). 

Odkaz 15b) pod čiarou znie: 

„15b) § 13a Obchodného zákonníka“ 

Odôvodnenie: Navrhovaná úprava ustanovenia § 9 ods. 2 zákona má za cieľ odstrániť nejednotnosť zákonnej úpravy v obmedzovaní úhrady inej ako neodkladnej zdravotnej starostlivosti osobám, ktoré si neplnia svoju zákonnú povinnosť platiť poistné na verejné zdravotné poistenie a posilní pocit zodpovednosti zamestnávateľov a osôb zodpovedných za riadenie obchodných spoločností a družstiev vo vzťahu k plneniu finančných povinností vo vzťahu k solidárnemu systému verejného zdravotného poistenia. Zároveň sa navrhuje v nadväznosti na prijatie zákona č. 87/2015 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník obmedziť nárok na úhradu inej ako neodkladnej zdravotnej starostlivosti tzv. vylúčeným zástupcom. Zdravotné poisťovne by po prijatí navrhovanej právnej úpravy boli povinné v zozname dlžníkov zverejňovať aj fyzické osoby, ktoré nezaplatili preddavok na poistné za svojich zamestnancov a fyzické osoby, ktoré sú členmi štatutárneho alebo dozorného orgánu právnických osôb, ktoré nezaplatili príslušnej zdravotnej poisťovni preddavok na poistné za svojich zamestnancov a to v rozsahu údajov podľa § 25a ods. 2 písm. a) zákona. 
 	Z 	N 	Nad rámec návrhu zákona. 	
Dôvera zp a.s. 	K § 10aa zákona 
Zdravotná poisťovňa nesúhlasí s legislatívnou technikou, akou bolo doplnené ustanovenie § 10aa, ktoré je v podstatnej časti duplicitné s ustanovením § 10a, pričom zmena nastala iba v doplnení ods. 2 písm. i) a ods. 4 písm. h) zákona. 

Navrhujeme preto odstránenie ustanovenia § 10aa a doplnenie ustanovenia § 10a ods. 2 písm. i) a ods. 4 písm. h) o zmeny, ktoré boli doplnené v § 10aa zákona v znení novely zákona č. 148/2015 Z. z., ktorým sa dopĺňa zákon č. 139/1998 Z. z. o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 

V tejto súvislosti navrhujeme odstránenie § 38ee, v zmysle ktorého sa ustanovenie § 10a od 1. júna 2016, kedy nadobúda účinnosť §10aa, neuplatňuje a tomu zodpovedajúcu úpravu účinnosti vyššie navrhovanej zmeny v ustanovení §10a zákona. 

Tým dôjde k požadovanej zmene zákona, pričom bude odstránená legislatívna anomália, kedy popri sebe existujú dve totožné ustanovenia, pri ktorých nadobudnutím účinnosti jedného ustanovenia sa druhé ustanovenie nepoužije. 
 	Z 	N 	Nad rámec návrhu zákona. 	
Dôvera zp a.s. 	K § 10aa ods. 6 zákona 
Navrhujeme nasledovné znenie ustanovenia § 10aa ods. 6 zákona: 

„(6) Príslušná zdravotná poisťovňa je povinná zaslať alebo odovzdať poistencovi preukaz poistenca do desiatich pracovných dní od doručenia preukazu poistenca národným centrom. Príslušná zdravotná poisťovňa zašle alebo odovzdá poistencovi bezpečnostný kód k preukazu poistenca do piatich dní od zaslania alebo odovzdania preukazu poistenca.“ 

Odôvodnenie: Zdravotná poisťovňa navrhuje predĺženie lehoty na zaslanie alebo odovzdanie preukazu na 10 pracovných dní. Dôvod zmeny lehoty na zaslanie alebo odovzdanie preukazu minimálne do 10 dní je daný predovšetkým vysokými nákladmi na zasielanie preukazov a väčšej možnosti vydávania preukazov osobne na pracoviskách pobočiek. V prípade lehoty 5 dní je technicky aplikovateľná iba jedna možnosť výmeny, a to poštovou prepravou. 

Zároveň navrhujeme vypustiť poslednú vetu predmetného ustanovenia zákona, ktorá obmedzuje zasielanie bezpečnostného kódu elektronicky na základne bežne využívaných dvojstranných dôhod o elektronickej komunikácii medzi zdravotnými poisťovňami a jej klientmi. 
 	Z 	N 	Nad rámec návrhu zákona. 	
Dôvera zp a.s. 	K § 17b ods. 3, písm. c) zákona 
Navrhujeme nasledovné znenie § 17b ods. 3, písm. c) zákona: 

„ c) fyzickej osobe na adresu poskytnutú z registra fyzických osôb, 51d); ak zdravotnej poisťovni nebola poskytnutá adresa z registra fyzických osôb, na poslednú adresu trvalého pobytu (bydliska) oznámenú zdravotnej poisťovni pri plnení jej oznamovacích povinností (§ 23). “ 

Odôvodnenie: Zásadne nesúhlasíme so súčasnou právnou úpravou doručovania výkazov nedoplatkov. Za súčasne platného právneho stavu má zdravotná poisťovňa evidovať informáciu o adrese fyzických a právnických osôb z obchodného registra, zo živnostenského registra, z registra fyzických osôb, ako i adresu oznámenú pri plnení oznamovacích povinností. Zároveň sa nedá jednoznačne vylúčiť ani taký výklad súčasnej právnej úpravy, v zmysle ktorej je zdravotná poisťovňa povinná zasielať výkaz nedoplatkov na úplne všetky adresy, ktoré má k dispozícii. Takýmto výkladom by došlo k absurdnej situácii, kedy nie je zrejmé, doručením na ktorú adresu nadobúda výkaz nedoplatkov právoplatnosť, ani čo v prípade, ak sa na niektorú adresu nepodarí výkaz nedoplatkov doručiť. Správna totiž môže byť vždy iba jedna adresa, na ktorú je i reálne možné výkaz nedoplatkov doručiť. Duplicitné zasielanie výkazu nedoplatkov by nezmyselne administratívne zaťažovalo zdravotné poisťovne a bezdôvodne odďaľovalo právoplatnosť výkazu nedoplatkov, čo by malo negatívny vplyv na vymožiteľnosť dlžného poistného. 

V súvislosti s návrhom odstránenia duplicity oznamovania údajov tak zo strany štátnych inštitúcií, ako i zo strany poistencov, navrhujeme odstránenie tohto nejasného právneho stavu a zmenu doručovania výkazov nedoplatkov tak, že pri právnických osobách sa bude výkaz nedoplatkov doručovať na adresu uvedenú v obchodnom registri (po prijatí zákona o registri právnických osôb na adresu uvedenú v tomto registri), pri SZČO na adresu uvedenú v živnostenskom registri (ako je tomu i pri všetkých ostatných typoch konania v právnom poriadku SR) a v prípade fyzickej osoby na adresu uvedenú v registri fyzických osôb. 
 	Z 	N 	Nad rámec návrhu zákona. 	
Dôvera zp a.s. 	K § 19, § 23 a § 29b zákona 
Predchádzajúcou novelou zákona bolo upravené poskytovanie údajov medzi zdravotnou poisťovňou a Sociálnou poisťovňou v ustanovení § 29b ods. 19 zákona. Zdravotná poisťovňa oceňuje záujem ministerstva umožniť zdravotným poisťovniam prístup k údajom, ktorými disponujú štátne inštitúcie, čo nepochybne môže prispieť k odbremeneniu občanov pri plnení ich rôznorodých oznamovacích povinností, ako poznamenalo aj ministerstvo v dôvodovej správe k predchádzajúcemu návrhu zákona, hoci k zmenšeniu rozsahu oznamovacích povinností ministerstvo nepristúpilo. 

V súvislosti s poskytovaním údajov zdravotným poisťovniam a odbremenením občanov od rôznych (v praxi častokrát duplicitných) oznamovacích povinností, sa však ako vhodnejšie a efektívnejšie javí formulovať informačnú povinnosť subjektov verejnej správy všeobecnejšie, kde zákon upraví možnosť spolupráce pri poskytovaní údajov medzi zdravotnou poisťovňou a príslušným subjektom verejnej správy len v rovine zákonného minima, a detaily si budú môcť dohodnúť zdravotná poisťovňa a príslušný subjekt osobitne v závislosti od špecifík, ktorými sa vyznačuje činnosť príslušného subjektu a jeho informačná databáza. V súvislosti s tým sa potom navrhuje, aby poistenec, ktorý už raz oznámil príslušnému subjektu verejnej správy nejakú skutočnosť relevantnú aj pre zdravotnú poisťovňu, túto skutočnosť už nemusel oznamovať opätovne aj zdravotnej poisťovni. 

Z toho dôvodu navrhujeme vykonať v Návrhu zákona nasledovné zmeny (za týmito zmenami sú uvedené bližšie odôvodnenia týchto zmien): 

V § 19 ods. 3 posledná veta sa slová „alebo oznámené podľa § 29b ods. 6 až 8“ sa nahrádzajú slovami „alebo oznámené podľa § 29b“. 

Odôvodnenie: Ide o rozšírenie okruhu údajov, ktoré zdravotná poisťovňa môže použiť na účely ročného zúčtovania poistného. Rozšírenie tohto okruhu vyplýva z vyššej miery spolupráce orgánov verejnej správy a zdravotných poisťovní spočívajúcej v sprístupňovaní údajov týmito orgánmi zdravotným poisťovniam a predovšetkým v súlade s princípom postupného prepájania jednotlivých zložiek systému sociálneho zabezpečenia obyvateľstvu. 

§ 19 ods. 6 znie: 

„(6) Ak sú údaje vykázané alebo určené podľa § 20, oznámené podľa § 22 až 24 alebo oznámené podľa § 29b, preukazujúce rovnakú skutočnosť, rozdielne, zdravotná poisťovňa postupuje podľa § 23 ods. 21.“. 

Odôvodnenie: Keďže sa primárnym zdrojom informácií pre zdravotné poisťovne majú stať údaje, ktoré budú sprístupňovať zdravotným poisťovniam priamo príslušné orgány verejnej správy, ktoré takýmito údajmi disponujú, a keďže sa tým v podstatnej miere zredukujú oznamovacie povinnosti poistencov a platiteľov poistného, mení sa súčasný systém vyhodnocovania týchto údajov. Ak údaje sprístupnené príslušnými orgánmi budú kolidovať s ostatnými dostupnými údajmi, zdravotná poisťovňa bude mať povinnosť všetky tieto údaje zodpovedne vyhodnotiť a prípadný rozpor odstrániť. 

V § 23 sa dopĺňajú nové odseky 20 a 21, ktoré znejú: 

„(20) Ak má poistenec alebo platiteľ poistného povinnosť oznámiť príslušnému orgánu verejnej správy uvedenému v § 29b skutočnosť, ktorá je súčasne predmetom jeho oznamovacej povinnosti voči zdravotnej poisťovni, a túto oznamovaciu povinnosť si splnil voči príslušnému orgánu verejnej správy uvedenému v § 29b, platí, že poistenec alebo platiteľ poistného si splnil svoju oznamovaciu povinnosť aj voči príslušnej zdravotnej poisťovni podľa tohto zákona. 

(21) Ak sú údaje oznámené zdravotnej poisťovni podľa §29b a údaje, ktoré oznámil poistenec alebo platiteľ poistného zdravotnej poisťovni, rozdielne, hoci majú preukazovať rovnaké skutočnosti, zdravotná poisťovňa vykoná kroky na odstránenie zisteného rozporu; pritom starostlivo prihliada na všetko, čo vyšlo pri vykonaní týchto krokov najavo. Na účely odstránenia zisteného rozporu je príslušný orgán verejnej správy povinný poskytnúť zdravotnej poisťovni na základe uzavretej dohody (§ 29b ods. 20) bezplatne a v primeranej lehote potrebnú súčinnosť.“. 

Odôvodnenie: V súčasnosti majú poistenci a platitelia poistného v mnohých prípadoch duplicitnú povinnosť oznamovať tú istú skutočnosť rôznym orgánom verejnej správy a súčasne zdravotným poisťovniam. Poistenec a platiteľ poistného sú tak zbytočne zaťažovaní, keďže oznamujú zdravotným poisťovniam skutočnosti, ktorými už disponujú orgány verejnej správy. Zavádza sa preto nevyvrátiteľná právna domnienka, podľa ktorej platí, že poistenec a platiteľ poistného si splnili oznamovacie povinnosti voči zdravotnej poisťovni, ak skutočnosť, ktorú by inak museli nahlásiť zdravotnej poisťovni, už nahlásili príslušnému orgánu verejnej správy podľa osobitného právneho predpisu. Ak si však oznamovaciu povinnosť voči príslušnému orgánu nesplnili riadne, oznamovacia povinnosť voči zdravotnej poisťovni naďalej trvá. Aj v prípade, ak si poistenec alebo platiteľ poistného splnili svoje oznamovacie povinnosti voči príslušným orgánom, naďalej môžu príslušnú skutočnosť oznámiť aj zdravotnej poisťovni na princípe dobrovoľnosti. Týmto opatrením sa tak výrazne zužuje rozsah oznamovacích povinností poistencov a platiteľov poistného a súčasne sa zvyšuje miera ich právnej istoty o splnení ich povinností voči zdravotným poisťovniam. 

Keďže zdravotné poisťovne budú získavať údaje o poistencoch a platiteľoch poistného z viacerých zdrojov, je možné, že tieto údaje sa budú líšiť, hoci by mali preukazovať rovnaké skutočnosti. V takom prípade zdravotná poisťovňa podľa navrhovaného znenia odseku 21 rozhodne po predchádzajúcom kvalifikovanom uvážení, na ktoré údaje bude prihliadať. Aby však mohla tieto údaje zodpovedne vyhodnotiť, je potrebné, aby zdravotnej poisťovni orgány, ktoré jej tieto údaje sprístupnili, poskytli potrebnú súčinnosť. Takáto súčinnosť by mohla spočívať napríklad v poskytnutí dokumentácie, resp. fotokópií dokumentácie, ktorá slúžila ako podklad údajov, ktoré majú príslušné orgány o poistencoch a platiteľoch poistného vo svojich informačných systémoch. 

V § 29b odsek 19 znie: 

„(19) Sociálna poisťovňa poskytuje zdravotným poisťovniam na základe uzavretej dohody elektronicky údaje zo svojho informačného systému na účely vykonávania verejného zdravotného poistenia, a to aj bez súhlasu dotknutých osôb.“ 

Odôvodnenie: Predchádzajúcou novelou zákona bola zavedená možnosť elektronickej výmeny informácií medzi zdravotnými poisťovňami a Sociálnou poisťovňou na základe uzatvorenej dohody. Novela zákona však na jednej strane nie úplne komplexne vymenúva údaje, ktoré Sociálna poisťovňa sprístupňuje zdravotnej poisťovni, na druhej strane upravuje možnosť poskytnutia súčinnosti pri vykonávaní kontrolnej činnosti zdravotnou poisťovňou bez bližšej špecifikácie údajov, ktoré Sociálna poisťovňa na tento účel zdravotným poisťovniam poskytuje. Ustanovenie zákona je preto nejednoznačné a rozsah vymenovaných údajov nadbytočný. 

Vzhľadom na nejednoznačnosť ustanovenia, kedy nie je zrejmé, ktoré konkrétne údaje je Sociálna poisťovňa oprávnená na základe uzatvorenej dohody sprístupniť zdravotným poisťovniam navrhujeme všeobecnú úpravu predmetného ustanovenia zákona, na základe ktorého sa Sociálna poisťovňa a zdravotné poisťovne dohodnú na rozsahu údajov, ktoré si na základe tejto dohody poskytnú; v nevyhnutnom rozsahu potrebnom na dosiahnutie účelu právnej úpravy a výkonu svojej činnosti. 

Navrhovaná úprava by tak zodpovedala i novelizovanému zneniu ustanovenia § 170 ods. 17 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, v zmysle ktorého „Sociálna poisťovňa poskytuje zdravotným poisťovniam na základe uzavretej dohody elektronicky údaje zo svojho informačného systému na účely vykonávania verejného zdravotného poistenia bez súhlasu dotknutých osôb“. 

V § 29b odsek 20 znie: 

(20) Ak má poistenec alebo platiteľ poistného povinnosť príslušnému orgánu verejnej správy oznámiť podľa osobitného predpisu53bab) skutočnosť, ktorá je súčasne predmetom jeho oznamovacej povinnosti voči zdravotnej poisťovni, je tento orgán verejnej správy povinný elektronicky sprístupniť údaje o poistencoch a platiteľoch poistného. Súhlas poistenca a platiteľa poistného s takýmto sprístupnením údajov nie je potrebný, nakoľko zdravotná poisťovňa môže takto sprístupnené údaje použiť len na účely vykonávania verejného zdravotného poistenia. Podrobnosti o sprístupňovaní týchto údajov upraví dohoda, ktorú uzatvorí zdravotná poisťovňa s príslušným orgánom verejnej správy, a v ktorej dohodnú spôsob sprístupnenia údajov. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 60a znie: 
„60a) napr. § 23a ods. 2 zákona č. 253/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: Navrhujeme zavedenie povinnosti pre príslušné orgány verejnej správy elektronicky sprístupniť zdravotným poisťovniam údaje o poistencoch a platiteľoch poistného. Táto povinnosť sa vzťahuje na tie orgány, voči ktorým majú poistenci a platitelia poistného povinnosť podľa osobitných predpisov oznamovať také skutočnosti, ktoré podľa zákona musia oznamovať aj zdravotným poisťovniam. 

Zavedenie tejto povinnosti sa navrhuje v záujme odbremenenia poistencov a platiteľov poistného od duplicitných (prípadne viacnásobných) oznamovacích povinností, v záujme zjednodušenia vzájomnej súčinnosti zdravotných poisťovní a ostatných orgánov verejnej správy a s ohľadom na postupnú informatizáciu verejnej správy, kde údaje o poistencoch a platiteľoch poistného sa nachádzajú v elektronickej podobe v príslušných informačných systémoch verejnej správy. Na povinnosť sprístupňovania údajov pritom nie je rozhodujúce, či si poistenci a platitelia poistného oznamovaciu povinnosť podľa osobitného predpisu aj splnili. Stačí, ak takú povinnosť majú. 

Súhlas poistenca a platiteľa poistného s takýmto sprístupnením údajov nie je potrebný, no zdravotná poisťovňa môže takto sprístupnené údaje použiť výlučne na účely vykonávania verejného zdravotného poistenia. 

Keďže sa forma údajov v jednotlivých informačných systémoch líši a keďže tieto systémy sa vyznačujú svojimi špecifikami (napríklad užívateľským rozhraním) podľa toho, aký plnia účel a aký orgán verejnej správy ich spravuje, zákon ponecháva podrobnosti o spôsobe poskytovania údajov na dohodu medzi zdravotnou poisťovňou na jednej strane a príslušným orgánom verejnej správy na strane druhej. 
 	Z 	N 	Nad rámec návrhu zákona. 	
Dôvera zp a.s. 	K § 20 ods. 1 a § 24 písm. c), k) až m) zákona 
Navrhujeme nasledujúce znenie poslednej vety v § 20 ods. 1 zákona: 

„Zamestnávateľ je povinný mesačný výkaz zasielať zdravotnej poisťovni výlučne elektronicky.“. 

V ustanoveniach § 24 písm. c), k) až m) zákona navrhujeme ponechať výlučne elektronickú formu pre plnenie oznamovacích povinností, t.j. vypustiť slová „písomne alebo“. 

Odôvodnenie: Navrhujeme vykazovanie preddavkov na poistné a plnenie oznamovacích povinností výlučne elektronicky s ohľadom na to, že elektronicky je povinnosť komunikovať aj s finančnou správou. V tomto prípade ide o zamestnávateľov, ktorí sú na systém elektronickej komunikácie zvyknutí. Rovnako je to aj v súlade so snahou štátu odbúravať papierovú byrokraciu. Taktiež považujeme za nezmyselné, v nadväznosti na postupné zavádzanie elektronického zdravotníctva, aby sa súčasne na inom mieste v rezorte podporovala papierová výmena údajov tam, kde je úplne neopodstatnená a funkcionalita na elektronickú výmenu dát už existuje a je plne funkčná. Elektronizácia zvyšuje komfort a rýchlosť komunikácie a to aj v prípade problémov a chýb vo vykazovaní. Platitelia dostavajú prakticky okamžite po odoslaní elektronických dokumentov informáciu, či nimi odoslané dáta sú v poriadku alebo nie. V neposlednom rade zvyšovanie elektronizácie znižuje náklady na strane platiteľov, ale aj zdravotných poisťovní a takto sú tiež šetrené zdroje verejného zdravotného poistenia. Zvyšovanie elektronizácie má vplyv na ochranu životného prostredia z dôvodu odstránenia papierovej byrokracie (výroba papiera, farby, prepravné náklady/emisie a pod.). 

Zdravotná poisťovňa navrhovala túto zmenu už pri predchádzajúcich novelizáciách zákona, pričom táto požiadavka bola ministerstvom zamietnutá iba z dôvodu, že „úprava sa dotýka zamestnávateľov, pričom nie možné bez prerokovania s nimi túto požiadavku akceptovať“. Zdravotná poisťovňa má za to, že ministerstvo malo dostatok času túto zmenu so zamestnávateľmi prerokovať. 
 	Z 	N 	Nad rámec návrhu zákona. 	
Dôvera zp a.s. 	K § 23 ods. 1 písm. a) zákona 
Ustanovenie § 23 ods. 1 písm. a) navrhujeme vypustiť a písm. b) až e) označiť ako písm. a) až d). 

Odôvodnenie: Navrhujeme vypustiť oznamovaciu povinnosť poistenca, keďže oznamované informácie má zdravotná poisťovňa k dispozícii i z Registra fyzických osôb Ministerstva vnútra SR, ktoré poskytuje zdravotnej poisťovni tieto údaje v zmysle ustanovenie § 29b ods. 16 zákona. Povinnosť poistenca preto považujeme za duplicitnú a nadbytočnú, i s ohľadom na pokračujúcu elektronizácie verejnej správy. 
 	Z 	N 	Nad rámec návrhu zákona. 	
Dôvera zp a.s. 	K § 25a ods. 4 písm. a) zákona 
Navrhujeme zmenu lehoty na preverenie opodstatnenosti námietky voči zaradeniu poistenca v zozname dlžníkov nasledovne: 

„a) preveriť opodstatnenosť námietky a vyjadriť sa k námietke do 30 dní od jej prijatia“ 

Odôvodnenie: Zdravotná poisťovňa zaznamenala viacero dohľadov zo strany ÚDZS, v ktorých ÚDZS skonštatoval, že zdravotná poisťovňa je povinná do 5 pracovných dní prešetriť ako námietku podľa § 25a zákona akýkoľvek podnet poistenca, ktorý nemusí byť označený ako námietka voči zaradeniu do zoznamu dlžníkov, a ktorý zdanlivo nesúvisí so zaradením poistenca v zozname dlžníkov, avšak obsahuje informáciu, ktorá by mohla mať na zaradenie do zoznamu dlžníkov vplyv. 

V praxi to znamená, že zdravotná poisťovňa je povinná vybaviť v tejto lehote akýkoľvek podnet poistenca, najmä taký, ktorý sa týka platiteľa poistného, platenia poisteného, vymeriavacieho základu, poistného vzťahu, keďže každý podnet poistenca môže potenciálne viesť k tomu, že poistenec mohol byť zaradený do zoznamu dlžníkov nesprávne. 

Nie je v možnostiach zdravotnej poisťovne vybaviť všetku korešpondenciu svojich poistencov do 5 pracovných dní. Totižto i zo zdanlivo nesúvisiacej korešpondencie môže v konečnom dôsledku vyplynúť, že poistenec nemal byť zaradený do zoznamu dlžníkov. 

Navyše často vznikajú prípady, kedy je pre posúdenie námietky zo strany zdravotnej poisťovne potrebné vyzvať poistenca na predloženie dokladov, preukazujúcich jeho tvrdenia uvádzané v námietkach. V takomto prípade je zákonná lehota 5 pracovných dní krátka na kvalifikované posúdenie námietky. Uvedené skutočnosti si uvedomuje i ministerstvo, keďže z rovnakého dôvodu predĺžil lehotu na vybavenie námietok voči výkazu nedoplatkov. Dovoľujeme si preto požiadať o predĺženie lehoty i v prípade námietok proti zaradeniu do zoznamu dlžníkov. 
 	Z 	N 	Nad rámec návrhu zákona.