B. Osobitná časť

Čl. I

K § 1
Vymedzuje sa predmet návrhu zákona, ktorým je dobrovoľná vojenská príprava a právne vzťahy súvisiace so vznikom, zmenou a skončením dobrovoľnej vojenskej prípravy.  

K § 2 
V odsekoch 1 a 2 sa definujú základné pojmy a v odseku 3 sa vymedzujú niektoré špecifické pojmy na účely návrhu zákona, ktoré sú dôležité pre dobrovoľnú vojenskú prípravu. 

K § 3
V súlade so zabezpečením transpozície Smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod je v návrhu zákona upravené uplatňovanie zásady rovnakého zaobchádzania a ochrana pred diskrimináciou. 

K § 4
Návrh zákona ustanovuje, ktoré osoby uplatňujú veliteľskú právomoc vo vzťahu k vojakom dobrovoľnej vojenskej prípravy a vymedzuje základné povinnosti týchto osôb ako veliteľov. 
Ustanovuje sa, že, ak technické možností zbraní, zbraňových systémov, výzbroje  a vojenskej techniky neumožňujú použitie ustanovení zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, veliteľ zabezpečí vojakom dobrovoľnej vojenskej prípravy najvyššiu možnú úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia. 
Zároveň sa ustanovuje, že veliteľ výcvikového zariadenia plní úlohy služobného úradu pri určovaní poskytovateľa zdravotnej starostlivosti vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy ako príslušníkovi ozbrojených síl Slovenskej republiky podľa § 11 ods. 7 zákona č. 576/2004 Z. z.  o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  

K § 5
V súlade s čl. 54 Ústavy Slovenskej republiky sa petičné právo vojaka dobrovoľnej vojenskej prípravy obmedzuje na podávanie žiadostí, návrhov a sťažností za podmienky, že podania sa týkajú vecí súvisiacich s výkonom dobrovoľnej vojenskej prípravy.
Vzhľadom na politickú nestrannosť ozbrojených síl sa vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy obmedzuje možnosť propagovať činnosť politických strán alebo politických hnutí vo vojenských útvaroch a vojenských zariadeniach. 

K § 6
              Ustanovujú sa oprávnenia pre určené zložky ozbrojených síl spracovávať osobné údaje o občanoch, ktorí sa uchádzajú o prijatie do dobrovoľnej vojenskej prípravy, o vojakoch dobrovoľnej vojenskej prípravy a o kontaktných osobách, ktoré sa vedú v informačnom systéme, ktorý prevádzkuje Ministerstvo obrany Slovenskej republiky.  
 V súlade so zákonom č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene  a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z. z. sú v návrhu zákona taxatívne vymedzené najdôležitejšie osobné údaje občana, ktorý sa uchádza o prijatie do dobrovoľnej vojenskej prípravy, ktoré môže Personálny úrad ozbrojených síl (ďalej len „personálny úrad“) spracúvať počas prijímacieho konania a ďalšie osobné údaje o vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy a jeho kontaktnej osobe, s ktorými môže výcvikové zariadenie pracovať počas výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy a aj po jej skončení. Súčasne sa ustanovuje lehota na uchovávanie osobných údajov.
Ustanovuje sa, že informácie vymedzené návrhom zákona, ktoré budú vedené v informačnom systéme sa sprístupňujú Vojenskému spravodajstvu na plnenie úloh podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 198/1994 Z. z. o Vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov. 

K § 7
Ustanovujú sa podmienky prijatia občana do dobrovoľnej vojenskej prípravy. Vylučuje sa možnosť prijatia občana do dobrovoľnej vojenskej prípravy, ak bol predtým zaradený do záloh ozbrojených síl, okrem občana, ktorý bol na základe posúdenia jeho spôsobilosti vykonať vojenskú službu odvedený, ale vojenskú službu nevykonal a branná povinnosť mu trvá a občana, ktorý už vykonáva štátnu službu v služobnom pomere. Umožňuje sa podanie žiadosti okrem písomného podania aj formou elektronického podania s použitím zaručeného elektronického podpisu.
Vymedzuje sa bezúhonnosť občana na účely tohto zákona v tom, že za nesplnenie podmienky bezúhonnosti sa považuje právoplatné odsúdenie  za úmyselný trestný čin, ak toto odsúdenie nebolo zahladené alebo ak sa na občana nehľadí, akoby nebol za takýto trestný čin odsúdený. 
Za spoľahlivého na účely tohto zákona sa nebude považovať občan, ak sa trestné stíhanie za úmyselný trestný čin vedené proti nemu skončilo právoplatným schválením zmieru a odo dňa nadobudnutia právoplatnosti uznesenia o schválení zmieru do dňa prijatia do štátnej služby neuplynuli tri roky a taktiež ani občan, proti ktorému vedené trestné stíhanie za úmyselný trestný čin bolo právoplatne podmienečne zastavené, až do uplynutia skúšobnej doby. 
Vymedzením inštitútu spoľahlivosti občana sa sleduje jeho prípadná závislosť od alkoholických nápojov, omamných alebo psychotropných látok, patologického hráčstva a vzťah občana k skupinám smerujúcim k potlačeniu základných práv a slobôd.  
Taxatívne sa vymedzujú osobné údaje, ktoré je personálny úrad oprávnený spracúvať o občanovi pri posudzovaní splnenia podmienok na prijatie do dobrovoľnej vojenskej prípravy. 

K § 8
Ustanovuje sa, že občana do dobrovoľnej vojenskej prípravy bude prijímať personálny úrad na základe výsledkov prijímacieho konania, ktoré je verejné a uskutočňuje ho prijímacia komisia zriadená personálnym úradom.
Ustanovuje sa lehota na podávanie žiadosti o prijatie do dobrovoľnej prípravy a rozsah dokumentov, ktoré musí občan v rámci prijímacieho konania predložiť personálnemu úradu. 
Súčasťou výberového konania je preverenie zdravotnej spôsobilosti a psychickej spôsobilosti na posúdenie prijatia občana do dobrovoľnej vojenskej prípravy. Tieto podmienky bližšie upraví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo. 

K § 9
Ustanovuje sa, že pri prijatí uzatvorí občan písomnú dohodu o dobrovoľnej vojenskej príprave s veliteľom výcvikového zariadenia a zároveň sa ustanovujú náležitosti tejto dohody. 
S cieľom zabezpečiť návratnosť vojenskej rovnošaty a výstrojových súčiastok, ktoré bude vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy počas výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy používať, veliteľ výcvikového zariadenia uzatvára s občanom písomnú zmluvu o výpožičke. Táto sa riadi príslušnými ustanoveniami Občianskeho zákonníka. 
Vymedzuje sa začiatok  dobrovoľnej vojenskej prípravy, ktorým je deň nástupu občana na jej výkon a povinnosť veliteľa výcvikového zariadenia ustanoviť občana v tento deň do funkcie a vymenovať ho do vojenskej hodnosti.
Taxatívne sa vymedzujú osobné údaje, ktoré je výcvikové zariadenie oprávnené spracúvať o vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy a jeho kontaktnej osobe na účely plnenia úloh podľa tohto zákona a posúdenia nárokov vojaka dobrovoľnej vojenskej prípravy v súvislosti s výkonom dobrovoľnej vojenskej prípravy.
Na účely plnenia brannej povinnosti veliteľ výcvikového zariadenia spracúva zoznam vojakov dobrovoľnej vojenskej prípravy, ktorý do troch dní od nástupu na dobrovoľnú vojenskú prípravu odošle na príslušný okresný úrad v sídle kraja. 

K § 10 a 11
Ustanovuje sa, že vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy počas výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy absolvuje základný vojenský výcvik v trvaní deväť týždňov a odborný výcvik v trvaní troch týždňov. Obsahovo sa vymedzuje  náplň základného vojenského výcviku a odborného výcviku.
Dobrovoľná vojenská príprava sa vykonáva vo výcvikových týždňoch v súlade s denným poriadkom, ktorý určuje veliteľ výcvikového zariadenia. Výcvikový týždeň sa rozvrhuje na výcvikové dni, ktoré sa ďalej delia na jednotlivé časové úseky. Zároveň sa stanovuje trvanie odpočinku, prestávky na oddych a prestávok na jedenie, ktoré sa poskytujú vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy v rámci výcvikového dňa.

K § 12
V prípade, že sa dobrovoľná vojenská príprava skončí uplynutím doby jej trvania, vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy, v deň jej úspešného skončenia, zloží vojenskú prísahu a veliteľ výcvikového zariadenia ho povýši do vojenskej hodnosti vojak 2. stupňa. 
Vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy môže kedykoľvek počas výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy písomne odstúpiť od dohody o dobrovoľnej vojenskej príprave. Pri skončení dobrovoľnej vojenskej prípravy písomným odstúpením od dohody o dobrovoľnej vojenskej príprave zo strany veliteľa výcvikového zariadenia sa taxatívne ustanovujú dôvody takéhoto skončenia. 
Tehotná vojačka dobrovoľnej vojenskej prípravy je povinná bezodkladne informovať veliteľa výcvikového zariadenia o svojom stave a zároveň sa v záujme ochrany jej tehotenstva  v takomto prípade ustanovuje povinnosť veliteľa výcvikového zariadenia bezodkladne odstúpiť od dohody o dobrovoľnej vojenskej príprave. 
Ustanovuje sa, že vyhlásenie núdzového stavu, výnimočného stavu, vojnového stavu alebo vypovedanie vojny nemá vplyv na dobu trvania dobrovoľnej vojenskej prípravy, ak nedôjde k nariadeniu výkonu mimoriadnej služby vojakom dobrovoľnej vojenskej prípravy.  

K § 13 a 14
Vymedzuje sa okruh základných práv a povinností vojaka dobrovoľnej vojenskej prípravy. Povinnosti a zákazy, ktoré má vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy, vyplývajú najmä z jeho postavenia ako príslušníka ozbrojených síl a sú nevyhnutné na zabezpečenie riadneho výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy a predchádzanie vzniku škôd.  

K § 15 a 16
Návrh zákona ustanovuje povinnosť veliteľa udeliť voľno pri výkone dobrovoľnej vojenskej prípravy na nevyhnutný čas potrebný na plnenie taxatívne vymedzených občianskych povinností.
Návrh zákona ustanovuje možnosť udelenia voľna vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy pri výkone dobrovoľnej vojenskej prípravy na riešenie naliehavých osobných alebo rodinných záležitostí. Veliteľ výcvikového zariadenia môže udeliť takéto voľno v trvaní najviac troch po sebe nasledujúcich dní, pričom vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy je povinný preukázať dôvod na jeho udelenie.
Návrh zákona zároveň ustanovuje oprávnenie veliteľa udeliť voľno na opustenie výcvikového zariadenia v priebehu výcvikového dňa v čase prestávky na oddych a v sobotu, nedeľu alebo v sviatok, ktorý je dňom pracovného pokoja, ak to charakter plnenia úloh umožňuje.   

K § 17
S prihliadnutím na osobitné podmienky výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy, v súlade so zákonom č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z. z., je nevyhnutné na úrovni zákona vymedziť existenciu osobného spisu vojaka dobrovoľnej vojenskej prípravy, do ktorého sa zakladajú písomnosti súvisiace so vznikom, výkonom a skončením výkonom dobrovoľnej vojenskej prípravy. 
Osobný spis občanov prijatých do dobrovoľnej vojenskej prípravy zakladá personálny úrad, ktorý ho vedie do nástupu občana na výkon dobrovoľnej vojenskej prípravy. Počas doby trvania dobrovoľnej vojenskej prípravy osobný spis vedie výcvikové zariadenie, ktoré vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy na jeho žiadosť poskytne kópie písomností uložených v jeho osobnom spise a umožní mu robiť si z týchto písomností výpisy a poznámky.
Taxatívne sa vymedzuje obsah osobného spisu.
Ustanovuje sa, že informácie o vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy môže  výcvikové zariadenie z osobného spisu poskytnúť ďalším osobám len s jeho písomným súhlasom alebo ak to umožňuje osobitný zákon.
Ustanovuje sa spôsob nakladania s osobným spisom po skončení dobrovoľnej vojenskej prípravy.   

K § 18
Ustanovuje sa povinnosť veliteľa vytvoriť podmienky na úschovu výstrojových súčiastok, osobných zvrškov a iných osobných predmetov vojaka dobrovoľnej vojenskej prípravy, ktoré obvykle nosí na výcvik alebo ktoré potrebuje na výkon dobrovoľnej vojenskej prípravy.  

K § 19
Definuje sa pojem vojenská disciplína, ktorou je ako príslušník ozbrojených síl viazaný aj vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy. Vojenský rozkaz, nariadenie, príkaz alebo pokyn, ktorý veliteľ vydáva vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy,  nesmie byť v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, právne záväznými právnymi aktmi Európskej únie, zákonmi, ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi a internými predpismi. 
Vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy, ktorý sa domnieva, že vojenský rozkaz, nariadenie, príkaz alebo pokyn je v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi a internými predpismi, je povinný na tento rozpor upozorniť. Ak veliteľ aj naďalej trvá na splnení rozkazu, nariadenia, príkazu alebo pokynu, musí ho vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy písomne potvrdiť a  vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy je povinný ho splniť. Písomné potvrdenie sa však nevyžaduje, ak hrozí nebezpečenstvo z omeškania. Vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy je povinný odoprieť splnenie vojenského rozkazu, nariadenia, príkazu alebo pokynu veliteľa, ak by jeho splnením spáchal trestný čin alebo priestupok. Takú skutočnosť bezodkladne oznámi najbližšiemu nadriadenému toho veliteľa, ktorý vojenský rozkaz, nariadenie, príkaz alebo pokyn vydal. 

K § 20 až 23
Disciplinárna právomoc veliteľa spočíva v oprávnení veliteľa ukladať vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy disciplinárne opatrenia a disciplinárne odmeny za účelom zachovania vojenskej disciplíny.
Vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy je zodpovedný za disciplinárne previnenie, ktorého sa môže dopustiť konaním, ale aj opomenutím konania, a to za predpokladu, že ide o zavinené porušenie alebo nesplnenie jeho základných povinností alebo zavinené porušenie zákazov alebo obmedzení. Takéto konanie alebo opomenutie konania je disciplinárnym previnením, ak zároveň nie je trestným činom alebo priestupkom.  
V prípade, že sa preukáže spáchanie disciplinárneho previnenia zo strany vojaka dobrovoľnej vojenskej prípravy, tento bude v závislosti od závažnosti takéhoto konania potrestaný príslušným disciplinárnym opatrením. Za disciplinárne previnenie možno uložiť iba jedno disciplinárne opatrenie.  
Základnými princípmi disciplinárneho konania je zásada objektívneho zistenia skutočného stavu, právo vojaka dobrovoľnej vojenskej prípravy vyjadrovať sa k veci a s tým súvisiace právo navrhovať vlastné dôkazy, ako aj dvojinštančnosť disciplinárneho konania. 

K § 24
Ustanovuje sa inštitút rozkazného konania. Jeho cieľom je urýchliť uloženie disciplinárneho opatrenia  v prípade, ak je nepochybné, že vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy sa disciplinárneho previnenia dopustil. Vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy má právo podať odpor, čo má za následok zrušenie disciplinárneho rozkazu v rozkaznom konaní a začatie disciplinárneho konania v tejto veci. Márnym uplynutím lehoty na podanie odporu, nadobúda disciplinárny rozkaz vydaný v rozkaznom konaní právoplatnosť. 

K § 25 až 28
Upravuje sa disciplinárne konanie o disciplinárnom previnení. Podrobne sa upravujú podmienky ukladania disciplinárnych opatrení a procesné pravidlá pre rozhodovanie o disciplinárnom opatrení.
Ustanovujú sa lehoty pri vydávaní disciplinárneho rozkazu, lehoty na podanie odvolania a lehoty na vydanie rozhodnutia o odvolaní proti disciplinárnemu rozkazu. Taxatívne sa tiež vymedzujú dôvody, keď sa disciplinárne konanie nezačne, resp. zastaví.  

K § 29
Návrh zákona vymedzuje jednotlivé druhy disciplinárnych odmien, ktoré možno udeliť vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy za príkladné plnenie povinností alebo za záslužný čin.  

K § 30  
Ustanovuje sa rozsah disciplinárnej právomoci jednotlivých veliteľov na udeľovanie disciplinárnych opatrení a disciplinárnych odmien.  

K § 31
Ustanovujú sa náležitosti disciplinárneho rozkazu.  

K § 32 a 33
Ustanovujú sa peňažné náležitosti, ktoré sú poskytované v súvislosti s výkonom dobrovoľnej vojenskej prípravy, a to finančný príspevok a jednorazové odškodnenie pozostalých. 
Finančný príspevok patrí vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy vo výške 2,25 % zo životného minima fyzickej osoby za každý deň výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy, okrem dní neospravedlnenej neprítomnosti počas doby trvania dobrovoľnej vojenskej prípravy.
Jednorazové odškodnenie pozostalých sa navrhuje poskytnúť, ak vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy následkom úrazu alebo choroby v súvislosti s výkonom dobrovoľnej vojenskej prípravy zomrel. Jednorazové odškodnenie pozostalých bude môcť poskytnúť minister obrany Slovenskej republiky taxatívne vymedzenému okruhu pozostalých až do výšky 1000 násobku finančného príspevku. 

K § 34 až 38
Návrh zákona ustanovuje naturálne náležitosti vojaka dobrovoľnej vojenskej prípravy, ktorými sú naturálne stravovanie, výstrojové náležitosti, prepravné náležitosti a ubytovanie. 
Naturálne stravovanie sa poskytuje formou bezplatného zabezpečenia stravy v rozsahu dennej sadzby stravného k stravným dávkam a prídavkom potravín. V návrhu zákona sa taxatívne uvádzajú dôvody, kedy sa bezplatné stravovanie neposkytuje. 
Vymedzujú sa výstrojové náležitostí, ktoré sa poskytujú vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy bezplatne na zabezpečenie výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy.
Prepravné náležitosti sa ustanovujú ako náhrada cestovných výdavkov vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy z miesta jeho trvalého pobytu do miesta výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy a späť, ktorá sa vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy poskytne jednorazovo pri vzniku a skončení dobrovoľnej vojenskej prípravy. Vymedzujú sa rozsah a spôsob poskytovania prepravných náležitostí, ako aj dôvody, kedy vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy prepravné náležitosti nepatria.
Ubytovanie sa vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy poskytuje bezplatne vo výcvikovom zariadení. 

K § 39
Ustanovuje sa, že na poskytovanie naturálneho stravovania a na poskytovanie, nosenie a používanie výstrojových náležitostí sa primerane použijú príslušné ustanovenia zákona č. ..../2015 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a jeho vykonávacích predpisov.   

K § 40
Vo veciach náhrady škody bude konať veliteľ výcvikového zariadenia. Ustanovuje sa povinnosť veliteľa výcvikového zariadenia vymáhať od vojaka dobrovoľnej vojenskej prípravy náhradu škody za podmienok ustanovených týmto zákonom. Požadovanú náhradu škody bude určovať veliteľ výcvikového zariadenia s prihliadnutím na výšku spôsobenej škody, okolnosti jej vzniku a mieru zavinenia vojaka dobrovoľnej vojenskej prípravy.  

K § 41 
Ustanovuje sa zodpovednosť vojaka za škodu, ktorú spôsobil zavineným porušením povinností pri výkone dobrovoľnej vojenskej prípravy alebo v priamej súvislosti s jej výkonom.  
Ustanovuje sa povinnosť uzavrieť s vojakom dobrovoľnej vojenskej prípravy dohodu o náhrade škody, ak vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy písomne uzná svoju zodpovednosť za spôsobenú škodu čo do výšky a dôvodov a taktiež uzná povinnosť túto škodu nahradiť v sume určenej veliteľom výcvikového zariadenia. Dohoda musí byť písomná, inak je neplatná. 

K § 42
Návrh zákona ustanovuje, kedy veliteľ výcvikového zariadenia môže upustiť od vymáhania náhrady škody celkom alebo čiastočne a kedy môže upustiť od vymáhania neuhradeného zostatku náhrady škody. Zároveň sa ustanovujú prípady, kedy nemožno upustiť od vymáhania náhrady škody alebo od vymáhania neuhradeného zostatku náhrady škody. 

K § 43 
Ustanovuje sa zodpovednosť štátu za škodu spôsobenú tretím osobám. 

K § 44
Ustanovuje sa, že na náhradu škody sa použijú niektoré ustanovenia ôsmej časti Zákonníka práce, a to najmä v oblasti predchádzania škodám, všeobecnej zodpovednosti za škodu, zodpovednosti za schodok na zverených hodnotách, zodpovednosti za stratu zverených predmetov, rozsahu a spôsobu náhrady škody, zodpovednosti za škodu na odložených veciach, zodpovednosti pri odvracaní škody a zodpovednosti za škodu pri pracovnom úraze a pri chorobe z povolania. 

K § 45 a 46
Ustanovujú sa spôsoby doručovania písomností súvisiace so vznikom, výkonom a skončením dobrovoľnej vojenskej prípravy. Ako základný spôsob sa navrhuje doručovanie do vlastných rúk vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy. Ak tento spôsob doručenia nie je možný, navrhuje sa písomnosti doručovať poštovým podnikom ako doporučenú zásielku pri splnení podmienok podľa zákona č. 324/2001 Z. z. o poštových službách a o zmene  a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Zároveň sa ustanovuje, že lehota na doručenie písomnosti, ktoré sa doručujú poštovým podnikom je zachovaná, ak sa písomnosť posledný deň lehoty odovzdá na poštovú prepravu.

K § 47
Upravuje sa preberanie právne záväzného aktu Európskej únie.

K čl. II 

K bodu 1
Navrhuje sa rozšíriť ochrannú dobu o ďalšie dôvody, kedy zamestnávateľ nesmie dať zamestnancovi výpoveď v prípadoch, ak zamestnanec vykonáva dobrovoľnú vojenskú prípravu alebo na základe dohody o zaradení do aktívnych záloh vykonáva pravidelné cvičenie alebo plní úlohy ozbrojených síl. 

K bodu 2
Navrhuje sa vložiť nové ustanovenie, podľa ktorého je výkon dobrovoľnej vojenskej prípravy prekážkou v práci a zamestnávateľ môže za účelom jej výkonu poskytnúť zamestnancovi pracovné voľno. Počas takto poskytnutého pracovného voľna zamestnancovi nepatrí mzda ani náhrada mzdy, ak sa zamestnávateľ a zamestnanec nedohodnú inak.  

K bodu 3
Zmeny v ustanovení nadväzujú na zmeny v zákone o brannej povinnosti. Odborná príprava sa nahrádza pravidelným cvičením a plnením úloh ozbrojených síl pri riešení mimoriadnych udalostí. Uvedené činnosti sa budú vykonávať v rozsahu najviac 30 kalendárnych dní v kalendárnom roku. Poskytnutie pracovného voľna s náhradou mzdy  a refundácia náhrady mzdy ostávajú nezmenené. 

K bodu 4
Zabezpečenie zamestnanca po návrate do práce sa navrhuje doplniť o povinnosť zamestnávateľa zaradiť na pôvodnú prácu a pracovisko zamestnanca, ktorý podpísal dohodu o zaradení do aktívnych záloh, po skončení pravidelného cvičenia, plnenia úloh ozbrojených síl alebo po skončení výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy. 

K čl. III 

K bodom 1 a 2
Ustanovenie o mobilizácií ozbrojených síl sa dáva do súladu so zmenou spôsobu prípravy vojakov v zálohe zaradených do aktívnych záloh. Súčasne sa v nadväznosti na zákon  o dobrovoľnej vojenskej príprave dopĺňa zloženie ozbrojených síl o vojakov dobrovoľnej vojenskej prípravy. 

K bodu 3
Navrhuje sa, aby sa na vyslanie vojaka mimoriadnej služby mimo územia Slovenskej republiky na účely humanitárnej pomoci, vojenského cvičenia, mierovej pozorovateľskej misie, vojenskej operácie a plnenia záväzku z medzinárodnej zmluvy o spoločnej obrane proti napadnutiu, podobne ako u profesionálneho vojaka, nevyžadoval jeho súhlas, nakoľko mimoriadna služba, ktorej výkon možno nariadiť a na výkon ktorej možno povolať v období krízovej situácie, je postavená na princípe povinnosti. Pojem vojak mimoriadnej služby zároveň nahrádza pojem vojaka povinnej služby, keďže počnúc 1. januárom 2006 sa povinná vojenská služba vykonáva výlučne vo forme mimoriadnej služby. Vyslanie zamestnanca podieľajúceho sa na plnení úloh ozbrojených síl bude naďalej podliehať jeho predchádzajúcemu súhlasu.   

K bodu 4 
Navrhuje sa, aby výber osôb, ktoré sa podieľajú na plnení úloh ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky, mohol okrem náčelníka Generálneho štábu ozbrojených síl Slovenskej republiky vykonávať aj ním určený veliteľ.  

K čl. IV

K bodu 1
Aktualizuje sa poznámka pod čiarou. 

K bodu 2 a 3
Legislatívno-technická úprava.  

K bodu 4 a 5
Upravuje sa dôchodkové poistenie vojaka v zálohe zaradeného do aktívnych záloh na čas pravidelného cvičenia alebo plnenia úloh ozbrojených síl. 

K bodu 6 
Navrhuje sa rozšíriť kategóriu poistencov štátu povinne dôchodkovo poistených o novú kategóriu, a to o vojakov dobrovoľnej vojenskej prípravy.  

K bodu 7
Navrhuje sa, aby vojak dobrovoľnej vojenskej prípravy, ktorý utrpí pracovný úraz alebo mu vznikne choroba z povolania pri výkone dobrovoľnej vojenskej prípravy mal nárok na úrazové dávky. Nárok na úrazové dávky sa navrhuje upraviť aj vojakovi zaradenému do aktívnych záloh, ak utrpí pracovný úraz alebo mu vznikne choroba z povolania počas pravidelného cvičenia alebo počas plnenia úloh ozbrojených síl.  

K bodu 8
Upravuje sa zánik dôchodkového poistenia vojaka v zálohe zaradeného do aktívnych záloh, na ktoré mu vznikol nárok  počas pravidelného cvičenia alebo plnenia úloh ozbrojených síl. 

K bodom 9 a 10 
Vzhľadom na bod 5 sa navrhuje rozšíriť ustanovenie o vzniku a zániku povinného dôchodkového poistenia a o prerušení povinného nemocenského poistenia, povinného dôchodkového poistenia a povinného poistenia v nezamestnanosti.  

K bodom 11 až 14
Návrh zákona ustanovuje štát za platiteľa poisteného na starobné poistenie  a invalidné poistenie a poistného do rezervného fondu solidarity, pričom za štát toto poistné bude odvádzať Ministerstvo obrany Slovenskej republiky.

K čl. V

Navrhuje sa, aby peňažné a naturálne náležitosti poskytované v súvislosti s výkonom dobrovoľnej vojenskej prípravy boli oslobodené od dane z príjmov fyzickej osoby.
Od dane z príjmu sa navrhuje oslobodiť aj motivačný príspevok, ktorý prináleží občanovi – vojakovi v zálohe, ktorý podpíše dohodu o zaradení do aktívnych záloh. Podľa návrhu zákona o brannej povinnosti vojakovi v zálohe zaradenému do aktívnych záloh po splnení podmienok ustanovených v dohode prináleží motivačný príspevok vo výške 600 € za skončený kalendárny rok za zotrvanie v aktívnych zálohách, za účasť na pravidelnom cvičení, ktorým sa pripravuje na výkon mimoriadnej služby v ozbrojených silách a za plnenie úloh ozbrojených síl pri riešení mimoriadnych udalostí. Cieľom finančného príspevku oslobodeného od dane z príjmu je motivovať vojakov v zálohách podpísať dohodu, dostaviť sa na základe oznámenia v určený čas do vojenského útvaru za účelom prípravy na výkon mimoriadnej služby v ozbrojených silách vykonaním pravidelného cvičenia a plniť úlohy ozbrojených síl pri riešení mimoriadnych udalostí. Okrem tohto príspevku sa navrhuje oslobodiť od dane z príjmov aj jednorazové odškodnenie pozostalých, naturálne náležitosti a náhradu cestovného. 

K čl. VI
Navrhuje sa, aby sa peňažné a naturálne náležitosti poskytované v súvislosti s výkonom dobrovoľnej vojenskej prípravy a v súvislosti so zaradením do aktívnych záloh nezapočítali do príjmu pre účely určenia súm životného minima a aby sa tak tento príjem nezapočítaval ani do príjmov pre účely iných dávok, výhod, resp. úľav vyplývajúcich z iných všeobecne záväzných právnych predpisov.  

K čl. VII 

K bodu 1
Legislatívno-technická úprava.  

K bodu 2
Navrhuje sa, aby uchádzač o zamestnanie po uzatvorení dohody nebol vyradený z evidencie uchádzačov o zamestnanie a mohol vykonávať pravidelné cvičenia, plniť úlohy ozbrojených síl, poberať motivačný príspevok a pomernú časť hodnostného platu. Rovnaká právna úprava sa navrhuje aj pre občana, ktorý je uchádzačom o zamestnanie, vykonáva dobrovoľnú vojenskú prípravu a poberá za jej výkon finančný príspevok. 

K bodu 3  
Navrhuje sa, aby vážnym dôvodom kedy sa uchádzač o zamestnanie nemusí dostaviť na úrad práce, sociálnych vecí a rodiny bol aj výkon dobrovoľnej vojenskej prípravy a účasť na pravidelnom cvičení, ktorým sa pripravuje na výkon mimoriadnej služby v ozbrojených silách a plnení úloh ozbrojených síl pri riešení mimoriadnych udalostí. 

K bodu 4 
Navrhuje sa rozšíriť okruh vážnych dôvodov, ktoré sa nebudú považovať za nespoluprácu uchádzača o zamestnanie s úradom práce, sociálnych vecí a rodiny, a to o výkon dobrovoľnej vojenskej prípravy a o účasť na pravidelnom cvičení alebo plnenie úloh ozbrojených síl.  

K čl. VIII
Podľa čl. 1 ods. 8 ústavného zákona č. 227/2002 Z. z. v znení ústavného zákona  č. ..../2015 Z. z. ozbrojené sily tvoria
a)  v stave bezpečnosti profesionálni vojaci, vojaci v zálohe povolaní na pravidelné cvičenie alebo na plnenie úloh ozbrojených síl a vojaci dobrovoľnej vojenskej prípravy,
b)  v čase vojny a vojnového stavu profesionálni vojaci, vojaci v zálohe povolaní na pravidelné cvičenie alebo na plnenie úloh ozbrojených síl, vojaci dobrovoľnej vojenskej prípravy, vojaci v zálohe povolaní na výkon mimoriadnej služby a registrovaní občania povolaní na výkon mimoriadnej služby, ktorí sú na základe odvodného konania odvedení,
c)  v čase výnimočného stavu a núdzového stavu profesionálni vojaci, vojaci v zálohe povolaní na pravidelné cvičenie alebo na plnenie úloh ozbrojených síl, vojaci dobrovoľnej vojenskej prípravy a vojaci v zálohe povolaní na výkon mimoriadnej služby. 

Keďže vojaci v zálohe zaradení do aktívnych záloh a vojaci dobrovoľnej vojenskej prípravy sú súčasťou ozbrojených síl, v súlade so Smernicou Rady č. 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní, sa navrhuje obmedziť pôsobnosť antidiskriminačného zákona pri posudzovaní zdravotného stavu a veku týchto vojakov. 

K čl. IX 

K bodu 1
V záujme zabezpečenia nepretržitého poskytovania zdravotnej starostlivosti vojakom dobrovoľnej vojenskej prípravy sa ustanovuje, že v prípade, ak služobný úrad, ktorým je vo vzťahu k vojakom dobrovoľnej vojenskej prípravy veliteľ výcvikového zariadenia, určil príslušníkovi ozbrojených síl poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, dohoda o poskytovaní zdravotnej starostlivosti u tohto poskytovateľa zaniká dňom, keď táto osoba prestala byť príslušníkom ozbrojených síl. 

K bodu 2
Navrhuje sa, aby bol poskytovateľ zdravotnej starostlivosti povinný poskytnúť výpis zo zdravotnej dokumentácie aj vojakovi v zálohe na účely preukázania jeho zdravotnej spôsobilosti na zaradenie do aktívnych záloh a občanovi na účely prijímacieho konania do dobrovoľnej vojenskej prípravy. 

K čl. X 

K bodu 1
Navrhuje sa, aby za vojaka dobrovoľnej vojenskej prípravy poistné na verejné zdravotné poistenie platil štát. 

K bodu 2
Navrhuje sa, aby Ministerstvo obrany Slovenskej republiky poskytovalo Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou elektronicky údaje na účely vykonania ročného zúčtovania poistného aj o vojakovi dobrovoľnej vojenskej prípravy. 

K čl. XI
Navrhuje sa, aby detský domov neurčoval mladému dospelému úhradu za poskytovanú starostlivosť za čas výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy, účasti na pravidelnom cvičení, resp. pri plnení úloh ozbrojených síl Slovenskej republiky. 

K čl. XII 

K bodom 1 a 2
Aplikačná prax poukázala na potrebu upraviť spôsob podávania vyhlásenia  o odopretí výkonu mimoriadnej služby občanom, ak jej výkon je v rozpore s jeho svedomím alebo náboženským vyznaním, a to tak, aby občan vyhlásenie podal okresnému úradu v sídle kraja písomne s osvedčeným podpisom. Osvedčiť podpis môže notár, obec alebo okresný úrad.
V súvislosti s uvedeným sa navrhuje upraviť aj podanie vyhlásenia o späťvzatí. Vyhlásenie o späťvzatí môže podať občan Slovenskej republiky okresnému úradu v sídle kraja písomne s osvedčeným podpisom. Osvedčiť podpis môže notár, obec alebo okresný úrad. 

K bodu 3
V nadväznosti na zmenu v ústavnom zákone č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu v znení neskorších predpisov (ďalej len „ústavný zákon č. 227/2002 Z. z.“), podľa ktorej súčasťou ozbrojených síl sú aj vojaci dobrovoľnej vojenskej prípravy dopĺňa sa ustanovenie o odopretí výkonu mimoriadnej služby. Obmedzenie odoprieť výkon mimoriadnej služby sa vzťahuje rovnako ako na profesionálnych vojakov počas výkonu štátnej služby profesionálneho vojaka, vojakov v zálohe počas zaradenia do aktívnych záloh, aj na vojakov dobrovoľnej vojenskej prípravy. 

K čl. XIII 

K bodom 1 a 3
V nadväznosti na zmenu ústavného zákona č. 227/2002 Z. z., ktorým sa ozbrojené sily rozšírili  o vojakov dobrovoľnej vojenskej prípravy sa upravuje definícia vojaka v zálohe a vojaka mimoriadnej služby. 

K bodu 2
Doterajšia odborná príprava aktívnych záloh sa nahrádza pravidelným cvičením, ktoré komplexnejšie vyjadruje prípravu vojakov v zálohe zaradených do aktívnych záloh na výkon mimoriadnej služby. Súčasne sa rozširuje možnosť ich použitia aj v stave bezpečnosti tak, aby mohli plniť úlohy ozbrojených síl pri riešení mimoriadnych udalostí, keďže súčasná právna úprava umožňuje použitie aktívnych záloh len ak nastane krízová situácia. 

K bodom 4 a 5
Na účely výkonu mimoriadnej služby sa spresňuje pojem zamestnávateľ a názov vojenského útvaru. 

K bodu 6
Upravuje sa vznik brannej povinnosti, ak občan Slovenskej republiky zmenil pohlavie zo ženského na mužské. Proces zmeny pohlavia je definitívne dokončený zmenou úradnej identity. Občan Slovenskej republiky mení meno a priezvisko a dostáva nové rodné číslo. Deň zmeny úradnej identity sa navrhuje ako deň vzniku brannej povinnosti. 

K bodu 7
Zánik brannej povinnosti sa zjednocuje pre všetkých občanov, ktorým vznikla branná povinnosť, na 55 rokov veku, bez ohľadu na to, akú vojenskú hodnosť občan Slovenskej republiky dosiahol. 

K bodu 8
Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na bod 7. 

K bodu 9
Dopĺňa sa zánik brannej povinnosti občanom Slovenskej republiky prepusteným zo služobného pomeru v Policajnom zbore, Zbore väzenskej a justičnej stráže, Hasičskom  a záchrannom zbore, v Horskej záchrannej službe, Národnom bezpečnostnom úrade a služobného pomeru colníka zo zdravotných dôvodov.
V nadväznosti na úpravu vzniku brannej povinnosti občanom Slovenskej republiky v súvislosti so zmenou pohlavia sa dopĺňa aj zánik brannej povinnosti týchto občanov.
Ženy brannú povinnosť nemajú, pokiaľ ju dobrovoľne neprevezmú, preto sa deň zmeny úradnej identity navrhuje ako deň zániku brannej povinnosti. 

K bodu 10
Upravuje sa nadpis paragrafu v nadväznosti na zavedenie ohlasovacej povinnosti občana, ktorý podstúpil zmenu pohlavia.  

K bodu 11
Ustanovuje sa ohlasovacia povinnosť občanom, ktorí podstúpili zmenu úradnej identity okresnému úradu v sídle kraja. Údaje sú potrebné v súvislosti so vznikom alebo zánikom brannej povinnosti  týchto občanov. 

K bodu 12
Upravuje sa doplňovanie ozbrojených síl v súvislosti s navrhovanou možnosťou použiť aktívne zálohy na plnenie úloh ozbrojených síl aj v stave bezpečnosti. 

K bodu 13
V nadväznosti na zmenu ústavného zákona č. 227/2002 Z. z., podľa ktorého ozbrojené sily tvoria aj vojaci dobrovoľnej vojenskej prípravy, upravuje sa zaradenie týchto občanov Slovenskej republiky do záloh ozbrojených síl. Súčasne sa spresňuje zaradenie do záloh občanov Slovenskej republiky, ktorým sa skončil služobný pomer v Policajnom zbore, Zbore väzenskej a justičnej stráže, Hasičskom a záchrannom zbore, Horskej záchrannej službe, Národnom bezpečnostnom úrade a služobný pomer colníka. 

K bodu 14
Členenie záloh podľa platnej právnej úpravy zostáva zachované, mení sa doterajšia odborná príprava aktívnych záloh na pravidelné cvičenie a plnenie úloh ozbrojených síl, ktoré komplexnejšie vyjadruje prípravu vojakov v zálohe zaradených do aktívnych záloh na výkon mimoriadnej služby. Rozširuje sa možnosť použiť tieto zálohy aj v stave bezpečnosti tak, aby mohli plniť úlohy ozbrojených síl pri riešení mimoriadnych udalostí, keďže súčasná právna úprava umožňuje použitie aktívnych záloh len ak nastane krízová situácia. 

K bodu 15
Ustanovením sa preberajú podmienky na zaradenie do aktívnych záloh z platnej právnej úpravy. Dopĺňajú sa odborné požiadavky na funkciu, psychická spôsobilosť  a splnomocňovacie ustanovenia na odborné požiadavky na funkciu a na posudzovanie psychickej spôsobilosti vojaka v zálohe, ktorý má byť zaradený do aktívnych záloh. 

K bodu 16
Ustanovuje sa zákaz diskriminácie vojakov v zálohe pri prijímaní do aktívnych záloh a po ich zaradení do aktívnych záloh. Upravujú sa náležitosti dohody, doba, na ktorú je možné uzavrieť dohodu, obsah dohody, spôsob vypovedania dohody, výpovedné lehoty a podmienky zániku dohody. Uzavretá dohoda bude účinná od 1. januára nasledujúceho kalendárneho roka.
Jednorazový finančný príspevok sa nahrádza motivačným príspevkom, ktorý má vojaka v zálohe zaradeného do aktívnych záloh motivovať, aby sa zúčastňoval pravidelného cvičenia, plnil úlohy ozbrojených síl, a tým sa pripravoval na výkon funkcie podľa plánovaného určenia. Motivačný príspevok vo výške 600 eur za kalendárny rok bude vojakovi vyplatený za podmienky, že zotrvá v aktívnych zálohách celý kalendárny rok a v tomto kalendárnom roku absolvuje minimálne 75% určenej doby pravidelného cvičenia a plnenia úloh ozbrojených síl. V prípade, že pravidelné cvičenie nebude vykonané, vojakovi v zálohe zaradenému do aktívnych záloh motivačný príspevok prináleží, pretože je pripravený kedykoľvek nastúpiť na plnenie úloh ozbrojených síl k riešeniu mimoriadnych udalostí. Rozsah naturálnych náležitosti primeraných potrebám pravidelného cvičenia alebo plnenia úloh ozbrojených síl ustanoví služobný predpis, ktorý vydá minister obrany Slovenskej republiky.
Ustanovujú sa podmienky prípravy a použitia aktívnych záloh. Vojak v zálohe zaradený do aktívnych záloh sa pripravuje v rámci pravidelných cvičení na výkon mimoriadnej služby na riešenie krízových situácii vojenského aj nevojenského charakteru. Upravuje sa rozsah pravidelného cvičenia v kalendárnom roku po prvom uzatvorení dohody, ktorý je najviac 30 kalendárnych dní a v ďalších rokoch najviac 15 kalendárnych dní. Vzhľadom na to, že plnenie úloh ozbrojených síl pri riešení mimoriadnych udalostí nadväzuje na vznik mimoriadnych udalostí, ktorých výskyt sa nedá dopredu určiť, upravuje sa maximálna doba 30 kalendárnych dní v kalendárnom roku, počas ktorej bude vojak zaradený do aktívnych záloh vykonávať pravidelné cvičenie a plniť úlohy ozbrojených síl. Ustanovuje sa podmienka, podľa ktorej vojak v zálohe zaradený do aktívnych záloh môže byť povolaný na plnenie úloh ozbrojených síl najskôr až po vykonaní pravidelného cvičenia po prvom uzatvorení dohody s cieľom pripraviť v rámci tohto cvičenia vojaka zaradeného do aktívnych záloh na plnenie úloh ozbrojených síl. Ak sa vojak v zálohe zaradený do aktívnych záloh v kalendárnom roku zúčastní plnenia úloh ozbrojených síl, nezúčastní sa už pravidelného cvičenia.
Spôsob povolania vojakov v zálohách zaradených do aktívnych záloh na pravidelné cvičenie písomným oznámením prostredníctvom vojenského útvaru je totožný s povolaním aktívnych záloh na odbornú prípravu podľa platného právneho stavu. Povolanie vojaka zaradeného do aktívnych záloh na plnenie úloh ozbrojených síl sa navrhuje upraviť tiež písomným oznámením, ktoré bude zasielať okresný úrad v sídle kraja vzhľadom na to, že o tomto povolaní nerozhoduje vojenský útvar, ale vláda Slovenskej republiky. Zavádza sa možnosť nariadiť vojakovi zaradenému do aktívnych záloh plnenie úloh ozbrojených síl veliteľom v čase, keď vojak vykonáva pravidelné cvičenie. Upravuje sa povinnosť vojaka  v zálohe zaradeného do aktívnych záloh pokračovať v pravidelnom cvičení alebo v plnení úloh ozbrojených síl, ak vznikla krízová situácia a nebol nariadený výkon mimoriadnej služby. V súvislosti s dodržiavaním bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sa upravuje povinnosť veliteľa vojenského útvaru zabezpečiť najvyššiu možnú úroveň bezpečnosti  a ochrany zdravia pri práci v prípade, ak technické možnosti zbraní, zbraňových systémov, výzbroje a vojenskej techniky neumožňujú aplikovať ustanovenia zákona o bezpečnosti  a ochrany zdravia pri práci.
Vojakovi v zálohe zaradenému do aktívnych záloh sa určuje povinnosť oznamovať zmenu miesta trvalého pobytu z dôvodu zjednodušenia povolania a tiež zmenu zdravotného stavu v súvislosti s jeho prípadným uvoľnením z aktívnych záloh. Zároveň sa upravujú aj jeho povinnosti počas pravidelného cvičenia a plnenia úloh ozbrojených síl.
V ustanoveniach o náhrade škody sa upravujú prípady, v ktorých za škodu zodpovedá vojak v zálohe zaradený do aktívnych záloh alebo štát. Takúto škodu následne odškodní Ministerstvo obrany SR.
Ustanovuje sa výška jednorazového odškodnenia pozostalých a okruh osôb, ktorým môže minister obrany Slovenskej republiky poskytnúť jednorazové odškodnenie, ak vojak v zálohe zaradený do aktívnych záloh následkom úrazu alebo choroby v súvislosti s pravidelným cvičením alebo plnením úloh ozbrojených síl zomrel.
Spresňujú sa podmienky vedenia evidencie vojakov v zálohách zaradených do aktívnych záloh, ktorú vedie vojenský útvar, upravuje sa obsah evidencie a postup vojenského útvaru pri skončení dohody v súvislosti s vedenou evidenciou. 

K bodu 17
Legislatívno-technická úprava. 

K bodom 18, 19 a 22
Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na zmenu v príprave vojakov v zálohe zaradených do aktívnych záloh a rozšírení ozbrojených síl.

K bodu 20
Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na začlenenie Železničnej polície do Policajného zboru Slovenskej republiky.  

K bodu 21
Legislatívno-technická úprava v nadväznosti na zavedenie legislatívnej skratky v § 14a. 

K bodu 23
Podľa novo navrhovaného § 19 môže občan Slovenskej republiky vykonať vojenskú službu v ozbrojených silách iného štátu bez povolenia prezidenta Slovenskej republiky, ak je tento štát členom medzinárodnej organizácie zabezpečujúcej spoločnú obranu proti napadnutiu, ktorej je Slovenská republika členom. Prezidentovi Slovenskej republiky zostane zachovaný inštitút povoľovania služby v ozbrojených silách iného štátu pre štáty, ktoré nie sú členskými štátmi organizácie zabezpečujúcej spoločnú obranu proti napadnutiu. 
Novelou sa súčasne vytvoria podmienky pre štátne orgány k vedeniu presnejšej evidencie o vstupe občanov Slovenskej republiky do ozbrojených síl iného štátu, aby  v prípade, ak bude nariadený výkon mimoriadnej služby, ich na výkon nepovolávali. Navrhuje sa doplnenie súčasného znenia platnej právnej úpravy o povinnosti občana Slovenskej republiky bližšie špecifikovať svoju žiadosť, uvádzať meno, priezvisko, dátum  a miesto narodenia, rodné číslo, adresu trvalého pobytu, štátnu príslušnosť, štát o povolenie výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách ktorého žiada, dôvod, na základe ktorého žiada o povolenie výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách iného štátu a obdobie, na ktoré žiada o toto povolenie. Ďalej sa ustanovuje povinnosť občanov Slovenskej republiky bezodkladne oznámiť okresnému úradu v sídle kraja začiatok vojenskej služby, ale aj skončenie výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách iného štátu, a to bez rozdielu,  v ozbrojených silách ktorého štátu bude slúžiť. 

K bodu 24
V nadväznosti na povinnosť oznámiť začiatok a skončenie výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách iného štátu sa upravujú sankcie za nesplnenie tejto povinnosti. 

K bodom 25 a 26
Ukladanie poriadkových pokút sa navrhuje upraviť v súlade s princípom oportunity. 

K bodu 27
Rozširuje sa okruh údajov vedených v evidencii okresného úradu v sídle kraja o občanoch Slovenskej republiky, ktorí skončili dobrovoľnú vojenskú prípravu a boli zaradení do záloh ozbrojených síl a o vojakoch v zálohách zaradených do aktívnych záloh. Údaje sú potrebné v súvislosti s plnením brannej povinnosti. 

K bodom 28 a 29
Ustanovuje sa rozsah údajov, ktoré poskytne okresný úrad v sídle kraja o občanoch Slovenskej republiky podliehajúcich brannej povinnosti Ministerstvu obrany Slovenskej republiky a vojenskému útvaru a dôvody ich poskytnutia.
Spresňujú sa údaje poskytnuté okresným úradom v sídle kraja o občanoch Slovenskej republiky podliehajúcich brannej povinnosti vojenskému útvaru v súvislosti s výkonom mimoriadnej služby. 

K bodu 30
Ustanovenie sa upravuje v nadväznosti na zmenu odbornej prípravy, ktorá sa nahrádza pravidelným cvičením a plnením úloh ozbrojených síl. 

K bodu 31
Splnomocňovacie ustanovenie na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu Ministerstvom obrany Slovenskej republiky sa dopĺňa o posudzovanie zdravotnej spôsobilosti k zaradeniu vojakov v zálohe do aktívnych záloh. 

K bodu 32
Novým spôsobom sa ustanovuje priznávanie vojenskej hodnosti občanom Slovenskej republiky, ktorí skončili služobný pomer v Policajnom zbore, Zbore väzenskej a justičnej stráže, Hasičskom a záchrannom zbore, Národnom bezpečnostnom úrade a služobný pomer colníka. Ak služobné pomery bezprostredne na seba nadväzujú, navrhuje sa priznávať vojenskú hodnosť po skončení posledného z uvedených služobných pomerov. 

K bodu 33
Prechodným ustanovením sa upravujú vzťahy vyplývajúce z dohôd uzatvorených pred účinnosťou tohto zákona.  

K bodu 34
Upravuje sa preberanie právne záväzného aktu Európskej únie. 

K bodu 35
Dopĺňa sa transpozičná príloha, v ktorej sa uvádza Smernica rady 2000/43/ES z 22. júna 2000.            

K čl. XIV
Navrhuje sa, aby sa na vojakov počas pravidelného cvičenia, plnenia úloh ozbrojených síl alebo pri výkone dobrovoľnej vojenskej prípravy ustanovenia zákona o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci uplatňovali v rozsahu nevyhnutnom na zabezpečenie bezpečnosti a ochrany zdravia. Zákon o dobrovoľnej vojenskej príprave a zákon o brannej povinnosti vymedzí rozsah nevyhnutný na zabezpečenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. 

K čl. XV
Každý vojak v zálohe zaradený do aktívnych záloh sa zúčastňuje na pravidelnom cvičení, ktorým sa dobrovoľne pripravuje aj na výkon mimoriadnej služby v ozbrojených silách a plnenie úloh ozbrojených síl pri riešení mimoriadnych udalostí. Zároveň obrana Slovenskej republiky je vecou cti každého občana. Z uvedených dôvodov je preto potrebné vytvoriť priaznivé podmienky pre plnenie úloh ozbrojených síl aktívnymi zálohami a prijať legislatívnu zmenu zákona č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, podľa ktorej by sa „motivačný príspevok, jednorazový príspevok za výkon mimoriadnej služby, naturálne náležitosti, jednorazové odškodnenie pozostalých a náhrada cestovného“ nepovažovali za príjem na účely kompenzácií. V praxi to bude znamenať, že takýto príjem (najmä s ohľadom na filozofiu poskytovania týchto benefitov) nebude mať vplyv na poskytovanie alebo výšku peňažných príspevkov na kompenzáciu. 

K čl. XVI

K bodu 1
Navrhuje sa, aby domácnosti, ktorej člen, ktorý sa z dôvodu účasti na pravidelnom cvičení alebo na plnení úloh ozbrojených síl Slovenskej republiky nemôže zúčastniť výkonu činností pre priznanie nároku na plnú výšku dávky v hmotnej núdzi, nebola dávka znížená. Navrhuje sa čas účasti člena na pravidelnom cvičení alebo na plnení úloh ozbrojených síl SR, ktorý koliduje s časom výkonu činností podľa § 10 ods. 3 zákona, považoval za čas, v ktorom takúto činnosť vykonával. Dôvodom je skutočnosť, že člen domácnosti účasť na pravidelnom cvičení alebo na plnení úloh ozbrojených síl SR nemôže ovplyvniť, nakoľko ho určuje vojenský útvar, alebo okresný úrad v sídle kraja. Z toho dôvodu môže účasť na pravidelnom cvičení alebo na plnení úloh ozbrojených síl SR kolidovať s aktuálne vykonávanými činnosťami uvedenými v zákone o pomoci v hmotnej núdzi.

K bodom 2 a 3
Legislatívno-technická úprava. 

K bodu 4
Navrhuje sa, aby nárok na aktivačný príspevok v rámci systému pomoci v hmotnej núdzi vznikol aj členovi domácnosti, ktorý sa zúčastní na výkone dobrovoľnej vojenskej prípravy, nakoľko ide o aktívny prístup občana k verejným otázkam týkajúcim sa obrany a bezpečnosti štátu. 

K bodu 5
Navrhuje sa, aby členovi domácnosti, ktorý sa z dôvodu účasti na pravidelnom cvičení alebo na plnení úloh ozbrojených síl nemôže zúčastniť výkonu činností pre priznanie nároku na aktivačný príspevok, nebol nárok na aktivačný príspevok odňatý. Navrhuje sa čas účasti člena na pravidelnom cvičení alebo na plnení úloh ozbrojených síl, ktorý koliduje s časom výkonu činností podľa § 12 ods. 3 písm. b) štvrtého bodu a piateho bodu zákona, považoval za čas, v ktorom takúto činnosť vykonával. Dôvodom je skutočnosť, že člen domácnosti účasť na pravidelnom cvičení alebo na plnení úloh ozbrojených síl SR nemôže ovplyvniť, nakoľko ho určuje vojenský útvar, alebo okresný úrad v sídle kraja. Z toho dôvodu môže účasť na pravidelnom cvičení alebo na plnení úloh ozbrojených síl SR kolidovať s aktuálne vykonávanými činnosťami uvedenými v zákone o pomoci v hmotnej núdzi. 

K čl. XVII
Umožňuje sa prijať občana, ktorý vykonal dobrovoľnú vojenskú prípravu do dočasnej štátnej služby profesionálneho vojaka bez vykonania prípravnej štátnej služby. Občan počas výkonu dobrovoľnej vojenskej prípravy absolvuje základný vojenský výcvik v trvaní deväť týždňov a odborný výcvik v trvaní troch týždňov, ktorý je porovnateľný so základným vojenským výcvikom a odborným výcvikom jednotlivca, ktoré by musel ako profesionálny vojak absolvovať aj počas prípravnej štátnej služby. 

K čl. XVIII
Navrhuje sa účinnosť zákona 1. januára 2016.  

K prílohe
V prílohe sa uvádza právny akt Európskej únie, ktorý sa preberá týmto návrhom zákona.