Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

 Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „návrh zákona“) predkladá Generálna prokuratúra Slovenskej republiky ako iniciatívny materiál. 

Potreba komplexnej novely zákona č. 153/2001 Z. z. nastala predovšetkým v dôsledku poznatkov prokuratúry z aplikačnej praxe. Od vypracovania a prijatia zákona č. 153/2001 Z. z. uplynulo takmer 15 rokov a za celý čas jeho platnosti zákon nebol zásadnejším spôsobom, ktorý by reagoval na poznatky z praxe pri výkone pôsobnosti prokuratúry, novelizovaný. Novela zákona z roku 2011 bola Ústavným súdom Slovenskej republiky v časti týkajúcej sa oslabenia právomocí generálneho prokurátora vyhlásená za rozpornú s Ústavou Slovenskej republiky. 

Pri príprave návrhu zákona sa vychádzalo z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na obdobie 2012-2016. Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky v časti Úloha štátu a verejného sektora upravuje potrebu prehodnotiť legislatívne zásahy do postavenia a pôsobnosti prokuratúry uskutočnené v roku 2011, ktoré umožnili priame i nepriame zásahy výkonnej moci do činnosti generálneho prokurátora a ostatných prokurátorov. Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky v uvedenej časti vo vzťahu k pôsobnosti prokuratúry Slovenskej republiky a postaveniu prokurátorov a právnych čakateľov prokuratúry upravuje:

	Vláda prehodnotí legislatívne zásahy do postavenia a pôsobnosti prokuratúry uskutočnené v roku 2011, ktoré umožňujú priame i nepriame zásahy výkonnej moci do činnosti generálneho prokurátora a ostatných prokurátorov.  Prijaté legislatívne opatrenia budú garantovať nezávislosť prokuratúry Slovenskej republiky. V zmysle odporúčaní a záverov prijatých Európskou komisiou na presadzovanie demokracie pomocou práva, Benátskou komisiou v Správe o európskych normách týkajúcich sa nezávislosti justičného systému posilní funkčnú autonómiu generálneho prokurátora.

Vláda bude podporovať prijatie takej legislatívnej zmeny, ktorá:
•	ustanoví a bude garantovať nezávislé postavenie prokuratúry v systéme štátnych orgánov,
•	bude garantovať funkčnú autonómiu generálneho prokurátora pri výkone prokurátorských oprávnení,
•	modernizuje právnu úpravu prokurátorskej samosprávy, ktorú v zmysle záverov Benátskej komisie postupne spojí s výkonom verejnej kontroly prokuratúry,
•	bude garantovať vymenovanie do funkcie prokurátora na časovo neobmedzené  obdobie a ustanoví spôsoby a dôvody zániku funkcie prokurátora,
•	bude garantovať právo prokurátorov na všetkých stupňoch prokuratúry vykonávať svoje právomoci nezávisle  od iných štátnych orgánov.
 
Vláda vytvorí právne, organizačné, personálne a materiálno-technické predpoklady na:
•	obnovenie dôvery v prokuratúru a zabezpečenie informovania verejnosti o celkovej činnosti prokuratúry,
•	zvýšenie efektívnosti činnosti prokuratúry a zabezpečenie účinnejšej ochrany práv a zákonom chránených záujmov fyzických osôb, právnických osôb a štátu,
•	zabezpečenie plynulosti a dôstojnosti  trestného konania a eliminovanie prieťahov v trestnom konaní,
•	zvýšenie vymožiteľnosti práva,
•	rozšírenie oprávnení prokuratúry zameraných na ochranu majetkových a iných práv štátu.

Na zabezpečenie uvedených priorít vláda vytvorí podmienky pre kvalitný výkon prokurátorských činností, a to predovšetkým:
•	prijme opatrenia, ktoré prispejú k zvýšeniu informovanosti verejnosti o činnosti prokuratúry,
•	prijme protikorupčné opatrenia,  najmä zriadi trvalú telefónnu linku, na ktorú bude možné oznámiť korupčné správanie prokurátorov a  zamestnancov prokuratúry a prijme legislatívne opatrenia na vyhodnocovanie oznámení o korupčnom správaní, na podávanie  trestných oznámení, podnetov na začatie disciplinárneho konania a navrhovanie ďalších potrebných opatrení,
•	ponechá inštitút právnych čakateľov prokuratúry, sprísni pravidlá ich prípravnej praxe a prijme účinné opatrenia na riadnu odbornú prípravu na výkon funkcie prokurátora,
•	navrhne, aby generálny prokurátor bol oprávnený podať na súd sťažnosť pre porušenie zákona  proti právoplatnému rozhodnutiu súdu vydanému v trestnom konaní, ktorým bol porušený zákon alebo ktoré bolo urobené na podklade chybného postupu konania.

Cieľom predloženého návrhu zákona je teda predovšetkým zefektívnenie činnosti prokuratúry Slovenskej republiky a zabezpečenie účinnejšej ochrany práv a zákonom chránených záujmov fyzických osôb, právnických osôb a štátu prostredníctvom precíznej úpravy pôsobnosti prokuratúry a právomocí prokurátorov v jednotlivých oblastiach pôsobnosti prokuratúry, ako aj postavenia prokurátorov a právnych čakateľov prokuratúry. 

Na tento účel sa predloženým návrhom zákona detailne prepracúvajú niektoré oblasti pôsobnosti prokuratúry. Ide predovšetkým o precizovanie pôsobnosti prokuratúry v trestnom konaní a pôsobnosti pri dozore prokurátora nad zachovávaním zákonnosti v miestach, kde sú držané osoby pozbavené osobnej slobody alebo osoby, ktorých osobná sloboda je obmedzená. 

Dôsledným spôsobom, najmä v súvislosti s legislatívnymi zmenami relevantných právnych predpisov sa upravuje pôsobnosť generálneho prokurátora Slovenskej republiky vo vzťahu k ústavným orgánom – k Národnej rade Slovenskej republiky a jej orgánom, vo vzťahu k vláde Slovenskej republiky, k Ústavnému súdu Slovenskej republiky a k Najvyššiemu súdu Slovenskej republiky.

Komplexným spôsobom sa nanovo upravuje vybavovanie podnetov na prokuratúre. Nová právna úprava jednoznačne prispeje k zefektívneniu činnosti prokuratúry, nakoľko sa vytvorí priestor pre prokurátorov na dôsledné zaoberanie sa tými podaniami, ktoré sú skutočne podnetmi na preskúmanie zákonnosti postupu a rozhodnutí, resp. iných aktov orgánov verejnej moci, a ktorých obsah smeruje k uplatneniu oprávnení prokuratúry. Nová úprava zároveň znamená sprehľadnenie a zjednodušenie činnosti na úseku vybavovania podnetov aj vo vzťahu k fyzickým a právnickým osobám ako podávateľom podnetu, nakoľko zákon zrozumiteľne a zreteľne ustanovuje, aké náležitosti musí podnet obsahovať, aby sa tak odbúrala zbytočná niekoľkonásobná písomná komunikácia s podávateľom a okamžite po doručení podnetu sa mohlo pristúpiť k samotnému vybavovaniu podnetu. Aj naďalej je potrebné, aby sa prokurátor zaoberal podaním podľa jeho obsahu bez ohľadu na to, ako je označené.  Súčasne sa definuje, ktoré podanie sa nepovažuje za podnet, akým spôsobom možno podať podnet a preskúmania akých vecí je možné podnetom sa domáhať. V prípade, že bude podnet postúpený z dôvodu príslušnosti inej prokuratúre, o tomto bude vždy podávateľ upovedomený, a teda v každom štádiu vybavovania podnetu bude mať vedomosť o tom, ktorá prokuratúra ho vybavuje. Ďalej sa upravuje postup prokurátora pri vybavovaní podnetu a možnosť podania opakovaného podnetu, ktorý bude vybavený nadriadeným prokurátorom alebo ním určeným prokurátorom. 

V dôsledku opätovného zavedenia inštitútu právnych čakateľov prokuratúry je nevyhnutné upraviť ich právomoci (ale aj právomoci asistentov prokurátorov) pri výkone pôsobnosti prokuratúry tak, aby išlo o právomoci zákonné. Doterajšia úprava právomocí právnych čakateľov prokuratúry obsiahnutá v smernici generálneho prokurátora Slovenskej republiky č. 200/2001 Z. z. o jednoduchých úkonoch prokurátora, ktoré môže vykonávať právny čakateľ prokuratúry, sa javí ako nedostatočná.

Článkom II sa navrhuje zmena a doplnenie zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich. Zhodne ako v prípade nižšie podrobne popísanej zmeny zákona č. 154/2001 Z. z. sa upravujú viaceré motivačné a zásluhové opatrenia - odmeny sudcov, úprava funkčných príplatkov a ich výšky a úprava preventívnej rehabilitácie.

Vo vzťahu k postaveniu prokurátorov a právnych čakateľov prokuratúry upravenom zákonom č. 154/2001 Z. z. (čl. III) novým komplexným spôsobom sa upravuje výberové konanie na funkciu prokurátora, výberové konanie pri funkčnom postupe prokurátora a výberové konanie na funkciu právneho čakateľa prokuratúry. Navrhovaná právna úprava vychádza z praktických skúseností prokuratúry a má za cieľ garantovať transparentnosť a objektivitu jednotlivých druhov výberových konaní.
 
Osobitne v dôsledku praktických skúseností a v súlade s požiadavkami predstaviteľov samosprávy sa upravuje problematika samosprávy prokurátorov. Rozširujú sa oprávnenia prokurátorskej samosprávy, ktoré  súvisia tiež s verejnou kontrolou prokuratúry.
 
Sprísňuje sa disciplinárna zodpovednosť prokurátorov. Rozširuje sa zákonné rozpätie sadzieb pre ukladanie jednotlivých druhov sankcií. Zavádza sa bipartícia disciplinárnych previnení, ktorá má lepšie diferencovať ich povahu a závažnosť  v jednotlivých prípadoch. Ustanovuje sa disciplinárna zodpovednosť prokurátora  za priestupky a iné správne delikty. Precizuje sa právna úprava disciplinárneho konania na základe poznatkov získaných z rozhodovacej činnosti súdov. Súčasne sa sprísňujú aj disciplinárne opatrenia, a to v nadväznosti na vyššie uvedenú bipatríciu disciplinárnych previnení.
 
V súvislosti s prijatými odporúčaniami Skupiny štátov proti korupcii (GRECO) na ďalšie skvalitnenie právnej úpravy v oblasti predchádzania korupcie vo vzťahu k prokurátorom v podmienkach prokuratúry Slovenskej republiky sa rozširuje okruh skutočností deklarovaných prokurátorom v majetkovom priznaní. V zmysle navrhovanej právnej úpravy sa zavádza povinnosť pre prokurátorov priznávať záväzky  (napr. dlhy a  pôžičky) presahujúce ustanovenú hodnotu 6600 eur. 

Súčasné znenie zákona sa rozširuje o rámcovú úpravu pravidiel prokurátorskej etiky. Upravuje sa postup pri schvaľovaní etického kódexu prokurátora. Zavádza sa právna úprava Etickej komisie.
 
Za účelom efektívneho využitia budovaných informačných systémov prokuratúry sa medzi základné povinnosti prokurátora navrhuje zaviesť aj skupina povinností súvisiacich s používaním informačných systémov prokuratúry.
 
Stabilizuje sa sociálny status prokurátora tým, že sa zavádzajú viaceré motivačné a zásluhové opatrenia, napr. odmeny prokurátorov a valorizácia funkčných príplatkov. Zlepšuje sa sociálne postavenie prokurátorov odchádzajúcich do starobného dôchodku, resp. invalidného dôchodku.
 
Návrh zákona vo viacerých ustanoveniach precizuje práva a povinnosti prokurátorov tak, aby právna úprava korešpondovala s právnou úpravou vzťahujúcou sa na sudcov. Vychádza sa pritom z rovnakého spoločenského postavenia sudcov a prokurátorov. Rovnako ako u sudcov sa v návrhu zákona rozširuje okruh právnych dôvodov, pri ktorých má prokurátor nárok na vyplatenie odchodného aj o zánik služobného pomeru pri vzdaní sa funkcie z dôvodu nadobudnutia nároku na predčasný starobný dôchodok.    
 
Vo viacerých ustanoveniach návrhu zákona sa ďalej súčasná právna úprava mení tak, aby analogicky korešpondovala s úpravou obsiahnutou v Zákonníku práce. Napríklad sa novým spôsobom navrhuje upraviť podmienky čerpania rodičovskej dovolenky prokurátorom – mužom tak, ako je to upravené Zákonníkom práce.  Analogicky sa tiež precizujú dôvody pre čerpanie  dovolenky a  služobného voľna.
 
            Súčasne sa dopĺňa zákon o podrobnú právnu úpravu regresnej náhrady, ktorá sa uplatní voči prokurátorom za  škodu spôsobenú nezákonným rozhodnutím prokurátora alebo jeho nesprávnym úradným postupom.  Takáto osobitná právna úprava doposiaľ absentovala.

Zároveň sa predloženým návrhom zákona reaguje aj na medzinárodné záväzky Slovenskej republiky, predovšetkým vo vzťahu k Európskej únii. Prokuratúra Slovenskej republiky vykonáva svoju pôsobnosť prostredníctvom prokurátorov aj vykonávaním úkonov a rozhodovaním v oblasti medzinárodnej spolupráce v rozsahu ustanovenom osobitnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami vyhlásenými spôsobom ustanoveným zákonom a právne záväznými aktmi  Európskej únie.