Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	382  / 82 	
Počet vyhodnotených pripomienok	382 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	183  / 27 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	50  / 18 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	149  / 37 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	 	x 	
2 .	Slovenská únia nezávislého súdnictva 	 	 	 	x 	
3 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	30 (30o,0z) 	 	 	 	
4 .	Slovenská advokátska komora 	 	 	 	x 	
5 .	Okresný súd Bratislava I 	 	 	 	x 	
6 .	Okresný súd Bratislava II 	 	 	 	x 	
7 .	Okresný súd Bratislava III 	 	 	 	x 	
8 .	Okresný súd Bratislava IV 	 	 	 	x 	
9 .	Okresný súd Bratislava V 	 	 	 	x 	
10 .	Okresný súd Malacky 	 	 	 	x 	
11 .	Okresný súd Pezinok 	 	 	 	x 	
12 .	Okresný súd Trnava 	 	 	 	x 	
13 .	Okresný súd Dunajská Streda 	 	 	 	x 	
14 .	Okresný súd Galanta 	 	 	 	x 	
15 .	Okresný súd Senica 	 	 	 	x 	
16 .	Okresný súd Piešťany 	 	 	 	x 	
17 .	Okresný súd Skalica 	 	 	 	x 	
18 .	Okresný súd Trenčín 	 	 	 	x 	
19 .	Okresný súd Bánovce nad Bebravou 	 	 	 	x 	
20 .	Okresný súd Partizánske 	 	 	 	x 	
21 .	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom 	 	 	 	x 	
22 .	Okresný súd Považská Bystrica 	 	 	 	x 	
23 .	Okresný súd Prievidza 	 	 	 	x 	
24 .	Okresný súd Nitra 	 	 	 	x 	
25 .	Okresný súd Komárno 	 	 	 	x 	
26 .	Okresný súd Levice 	 	 	 	x 	
27 .	Okresný súd Nové Zámky 	 	 	 	x 	
28 .	Okresný súd Topoľčany 	 	 	 	x 	
29 .	Okresný súd Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
30 .	Okresný súd Brezno 	 	 	 	x 	
31 .	Okresný súd Lučenec 	 	 	 	x 	
32 .	Okresný súd Rimavská Sobota 	 	 	 	x 	
33 .	Okresný súd Zvolen 	 	 	 	x 	
34 .	Okresný súd Žiar nad Hronom 	 	 	 	x 	
35 .	Okresný súd Revúca 	 	 	 	x 	
36 .	Okresný súd Žilina 	 	 	 	x 	
37 .	Okresný súd Čadca 	 	 	 	x 	
38 .	Okresný súd Liptovský Mikuláš 	 	 	 	x 	
39 .	Okresný súd Martin 	 	 	 	x 	
40 .	Okresný súd Dolný Kubín 	 	 	 	x 	
41 .	Okresný súd Ružomberok 	 	 	 	x 	
42 .	Okresný súd Prešov 	 	 	 	x 	
43 .	Okresný súd Bardejov 	 	 	 	x 	
44 .	Okresný súd Humenné 	 	 	 	x 	
45 .	Okresný súd Poprad 	 	 	 	x 	
46 .	Okresný súd Stará Ľubovňa 	 	 	 	x 	
47 .	Okresný súd Svidník 	 	 	 	x 	
48 .	Okresný súd Vranov nad Topľou 	 	 	 	x 	
49 .	Okresný súd Kežmarok 	 	 	 	x 	
50 .	Okresný súd Michalovce 	 	 	 	x 	
51 .	Okresný súd Rožňava 	 	 	 	x 	
52 .	Okresný súd Spišská Nová Ves 	 	 	 	x 	
53 .	Okresný súd Trebišov 	 	 	 	x 	
54 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
55 .	Justičná akadémia  	 	 	 	x 	
56 .	Okresný súd Košice II 	 	 	 	x 	
57 .	Okresný súd Košice-okolie 	 	 	 	x 	
58 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
59 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
60 .	Okresný súd Veľký Krtíš 	 	 	 	x 	
61 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
62 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
63 .	Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave 	11 (9o,2z) 	 	 	 	
64 .	Právnická fakulta Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach 	 	 	 	x 	
65 .	Právnická fakulta Trnavskej univerzity v Trnave 	 	 	 	x 	
66 .	Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
67 .	Krajský súd v Žiline 	 	 	 	x 	
68 .	Krajský súd v Nitre 	 	 	 	x 	
69 .	Krajský súd v Košiciach 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
70 .	Krajský súd v Bratislave 	 	 	 	x 	
71 .	Okresný súd Košice I 	 	 	 	x 	
72 .	Notárska komora Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
73 .	Krajský súd v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
74 .	Krajský súd v Prešove 	 	 	 	x 	
75 .	Združenie sudcov Slovenska 	 	 	 	x 	
76 .	Národná asociácia sudkýň Slovenska  	 	 	 	x 	
77 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
78 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
79 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
80 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	 	x 	
81 .	Špecializovaný trestný súd 	 	 	 	x 	
82 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
83 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	27 (18o,9z) 	 	 	 	
84 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
85 .	Krajský súd v Trnave 	 	 	 	x 	
86 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
87 .	Republiková únia zamestnávateľov 	7 (0o,7z) 	 	 	 	
88 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	17 (17o,0z) 	 	 	 	
89 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	28 (28o,0z) 	 	 	 	
90 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
91 .	Krajský súd v Trenčíne 	 	 	 	x 	
92 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	17 (17o,0z) 	 	 	 	
93 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	9 (3o,6z) 	 	 	 	
94 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	9 (2o,7z) 	 	 	 	
95 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	20 (17o,3z) 	 	 	 	
96 .	Slovenský zväz výrobcov tepla 	 	 	 	x 	
97 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	39 (35o,4z) 	 	 	 	
98 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	15 (13o,2z) 	 	 	 	
99 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
100 .	Odborový zväz Justície v SR 	 	 	 	x 	
101 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
102 .	Národný bezpečnostný úrad 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
103 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	25 (25o,0z) 	 	 	 	
104 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
105 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
106 .	Okresný súd Námestovo 	 	 	 	x 	
107 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
108 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
109 .	Slovenská komora exekútorov 	 	 	 	x 	
110 .	Sekcia európskych programov 	 	 	 	x 	
111 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	18 (18o,0z) 	 	 	 	
112 .	Súdna rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
113 .	Verejnosť 	32 (32o,0z) 	3 (3o,0z) 	 	 	
114 .	Slovenská asociácia poisťovní 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
115 .	Splnomocnenec vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	7 (0o,7z) 	 	 	 	
116 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
117 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
118 .	Žilinský samosprávny kraj 	6 (0o,6z) 	 	 	 	
119 .	Splnomocnenec vlády SR pre rómske komunity 	4 (2o,2z) 	 	 	 	
120 .	Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	6 (0o,6z) 	 	 	 	
121 .	Americká obchodná komora v Slovenskej republike 	12 (1o,11z) 	 	 	 	
122 .	Klub 500 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
	SPOLU	379 (297o,82z) 	3 (3o,0z) 	4 	82 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
GP SR 	1. Všeobecne 1 
Z dôvodu systematiky a logickej náväznosti odporúčame v prvej časti uviesť navrhovanú právnu úpravu o Zbierke zákonov Slovenskej republiky (ďalej len „Zbierka zákonov“) a až následne právnu úpravu tvorby právnych predpisov, pretože právne predpisy tvoria len podskupinu aktov (aj keď najvýznamnejšiu), ktoré sa v Zbierke zákonov vyhlasujú. 

V tejto súvislosti by sme privítali, keby zákon o Zbierke zákonov bol samostatným zákonom. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy v poradí ako bola predložená do medzirezortného pripomienkového konania. Panuje všeobecná zhoda o tom, že je vhodné uzákoniť proces tvorby právnych predpisov v zákone. 	
GP SR 	2. Všeobecne 2 
Upozorňujeme, že predložený návrh zákona nepredstavuje celistvú a komplexnú právnu úpravu základných pravidiel a požiadaviek na tvorbu právnych predpisov. Návrh zákona predpokladá 

- zachovanie existencie Legislatívnych pravidiel tvorby zákonov č. 19/1997 Z. z. schválených uznesením Národnej rady Slovenskej republiky č. 519 z 18. decembra 1996, 

- zachovanie existencie Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky schválených uznesením vlády Slovenskej republiky č. 352 z 25. mája 2010 v znení neskorších uznesení vlády, 

- súčasne sa návrhom zákona v čl. III novelizuje zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 350/1996 Z. z.“), kde sa v § 69 ods. 3 upravuje, že národná rada svojím uznesením ustanoví podrobnosti o pripomienkovom konaní k návrhom zákonov podávaných poslancami a výbormi národnej rady a 

- v § 27 návrhu zákona sa splnomocňuje Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, v ktorom sa ustanovia podrobnosti o označovaní právnych predpisov sprístupnených v elektronickej verzii, ktoré boli vyhlásené do účinnosti tohto zákona. 

Takto koncipovaný návrh zákona nepredstavuje systematický a ucelený prehľad pravidiel a postupov tvorby a vnútornej štruktúry právnych predpisov, ako predkladateľ uvádza v dôvodovej správe, ale svojím obsahom sa stal menej prehľadným, roztriešteným do niekoľkých právnych predpisov a jeho obsahom je len výber z doteraz existujúcich legislatívnych pravidiel tvorby právnych predpisov. 
 	O 	ČA 	Predkladateľ trvá na zachovaní súčasného právneho stavu a ponechaní navrhovanej právnej úpravy duality legislatívnych pravidiel. Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. Súčasne bolo vypustené splonomocňovacie ustanovenie, podľa ktorého malo MS SR vydať všeobecne záväzný právny predpis, spôsob označovania právnych predpisov použiteľných na právne účely ustanovuje priamo zákon.  	
GP SR 	3. Všeobecne 3 
Návrh zákona si kladie za cieľ úpravu čistoty, zrozumiteľnosti a precíznej formulácie textov právnych predpisov. V tejto súvislosti si dovoľujeme upozorniť napríklad na navrhované znenie § 6 ods. 3 návrhu zákona, v ktorom sa v súvislosti s novelizáciou zákona používa v prvej vete slovné spojenie „do jeho obsahu doplniť novelizáciu“ a vo vete druhej slovné spojenie „jeho obsah doplniť novelizáciou“, ďalej v § 9 sa v súvislosti s uskutočňovaním pripomienkového konania používa v odseku 2 pojem „navrhovateľ právneho predpisu“ a v odseku 5 pojem „predkladateľ návrhu právneho predpisu“. 
 	O 	A 	Ustanovenie § 6 ods. 3 bolo preformulované, v nárhu zákona používa jednotný pojem "predkladateľ". 	
GP SR 	4. K názvu 
S prihliadnutím na všeobecnú pripomienku č. 1 odporúčame názov zákona upraviť takto: 

„Návrh zákona o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o tvorbe právnych predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov“. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní poradia obsahu návrhu zákona, a teda nie je vhodné meniť jeho názov. 	
GP SR 	5. K čl. I, § 2 ods. 1 
Odporúčame tiež vyjadriť kritérium zrozumiteľnosti právneho predpisu pre občana. 
 	O 	ČA 	Bola posilnená účasť verejnosti na tvorbe právneho predpisu, napr. v § 2 ods. 1 boli za slovo "pripraviť" vložené slová "za účasti verejnosti", zakotvenie inštitútu predbežnej informácie. Vytvorenie širšej možnosti pre účasť verejnosti na tvorbe právneho predpisu by mala prispieť aj k zlepšeniu zrozumeniteľnosti právnych predpisov pre vejnosť. 	
GP SR 	6. K čl. I, § 2 ods. 2 
Znenie prvej vety odporúčame upraviť takto: „Vyváženosť právneho poriadku predpokladá zosúladenie všetkých jeho súčastí.“ a v druhej vete odporúčame slovo „pôsobenie“ nahradiť slovom „zosúladenie“. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	7. K čl. I, § 2 ods. 3 
Z navrhovaného ustanovenia, ani z dôvodovej správy nie je zrejmé, ako bude zabezpečený súlad Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky a Legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. 

Slovné spojenie „o procese a tvorbe právnych predpisov“ odporúčame nahradiť slovami „o procese tvorby právnych predpisov“. 
 	O 	A 	Do návrhu uznesenia bola doplnená povinnosť pre ministra spravodlivosti a vedúceho úradu vlády SR zosúladiť Legislatívne pravidlá vlády SR s návrhom zákona. Slovné spojenie bolo upravené v zmysle pripomienky.  	
GP SR 	8. K čl. I, § 3 ods. 2 a 5 
Znenia odsekov 2 a 5 odporúčame zlúčiť do jedného odseku. 
 	O 	ČA 	Znenie ustanovení bolo upravené. Prvá veta z odseku 5 bola presunutá do odseku 3. 	
GP SR 	9. K čl. I, § 3 ods. 3 
V záujme precizovania navrhovaného textu odporúčame za slovo „pojmom“ pripojiť tieto slová: „v slovenskom jazyku“. 
 	O 	A 	Predpokladáme, že pripomienka sa týkala ustanovenia § 3 ods. 7. Text ustanovenia § 3 ods. 7 bol upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	10. K čl. I, § 4 ods. 1 
Slovo „bezrozporný“ odporúčame nahradiť iným vhodnejším pojmom. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. Na základe pripomienky ÚJD bolo pred slovo "bezrozporný" vložené slovo "vnútorne".  	
GP SR 	11. K čl. I, § 4 ods. 4 
Podľa ustálenej rozhodovacej činnosti súdov (Stanovisko občianskoprávneho kolégia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky Cpj 22/97, rozhodnutie Najvyššieho súdu Slovenskej republiky R 109/2011) poznámka pod čiarou nie je súčasťou normatívneho textu právneho predpisu a slúži len na spresnenie výkladu ustanovenia zákona. 

Formulácia textu ustanovenia, podľa ktorej poznámka pod čiarou je súčasťou právneho predpisu, pripúšťa výklad, že jej obsah je súčasťou normatívneho, záväzného textu právneho predpisu, ako sa to uvádza aj v dôvodovej správe. 
Takéto riešenie nepovažujeme za správne, pričom aj jeho aplikácia v praxi by mohla byť problematická. Poznámka pod čiarou by mala obsahovať len informatívne, doplňujúce údaje, nemala by obsahovať údaje normatívneho charakteru. 

Znenie odseku 4 odporúčame upraviť takto: 

„(4) Poznámka pod čiarou je súčasťou právneho predpisu a neobsahuje normatívny obsah.“. 
 	O 	A 	Posledná veta bola odstránená. Zostáva zachovaný súčasný stav, keď poznámky pod čiarou má len informatívny charakter. 	
GP SR 	12. K čl. I, § 6 ods. 2 a 3 
Navrhovanú úpravu novelizácií považujeme za prekonanú, ktorá je súčasne v rozpore s cieľom tvorby právnych predpisov podľa § 2 návrhu. Táto úprava neprispieva k prehľadnosti právneho poriadku. Dôkazom toho je aj samotný predkladaný návrh zákona, ktorý vo svojom názve obsahuje slová „a o zmene a doplnení niektorých zákonov“, z ktorých nie je vôbec zrejmé, ktoré niektoré zákony sa menia a dopĺňajú. 

Problematiku novelizácií navrhujeme upraviť tak, aby bolo jednoznačne zrejmé, ktoré právne predpisy sa novelizujú. 

Za optimálne riešenie považujeme, aby sa jedným právnym predpisom nemohlo novelizovať viac právnych predpisov. V prípade, že je to nevyhnutné, navrhujeme k tomuto predpisu pripojiť priame novely konkrétnych predpisov, ktoré obsahujú náležitosti podľa § 7. 
 	O 	ČA 	Prepracované ustanovenie § 6 ods. 3 zavádza všeobecný zákaz spájať obsahovo nesúvisiace novely, resp. možnosť spájať len obsahovo súvisiace novely. Toto pravidlo nebude platiť len pre rokovanie v NRSR, ale všeobecne pre celý legislatívy proces. Spôsob uvádzania názvu legislatívneho materiálu však ostáva bez zmeny. K sprehľadneniu právnych predpisov, ktoré sú návrhom novelizované prispeje aj nový elektronický systém tvroby právnych predpisov.  	
GP SR 	13. K čl. I, § 7 ods. 2 
Slová „s uvedením potreby“ odporúčame nahradiť iným vhodnejším výrazom, napríklad „s odôvodnením nevyhnutnosti“. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní navrhovanej právnej úpravy. 	
GP SR 	14. K čl. I, § 8 ods. 1 
Odporúčame vypustiť slovo „základných“ ako nadbytočné. 
 	O 	A 	Text bol upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	15. K čl. I, § 9 
Ako jeden zo základných nástrojov skvalitnenia legislatívneho procesu žiadame v § 9 ustanoviť lehoty na zaslanie pripomienok obdobným spôsobom, ako je to upravené v čl. 13 ods. 6 až 8 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. Poznatky zo súčasnej praxe poukazujú na zneužívanie využívania skrátenej formy pripomienkového konania. 

Súčasne navrhujeme, aby lehota na zaslanie pripomienok začala plynúť až nasledujúci pracovný deň po dni zverejnenia návrhu právneho predpisu v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje za dostatočné zakotvenie povinnosti vykonať pripomienkové konanie v zákone a ďalšie podrobnosti, ako je napríklad lehoty na pripomienkové konanie,skrátenie lehoty na pripomienkové konanie, začitaok plynutia lehoty, upraviť v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravidlách tvorby zákonov NR SR. 	
GP SR 	16. K čl. I, § 9 ods. 2 
Slová „pred pripomienkovým konaním“ odporúčame nahradiť slovami „pred predložením návrhu právneho predpisu do pripomienkového konania“. 
 	O 	A 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania.  	
GP SR 	17. K čl. I, § 9 ods. 4 
Nie je zrejmé, čo znamená pojem „podľa určených pravidiel“. 
 	O 	A 	Znenie ustanovenia § 9 ods. 4 bolo preformulované. 	
GP SR 	18. K čl. I, § 9 ods. 4 a čl. III, bod 6 (§ 69) 
Navrhujeme, aby sa povinnosť zverejniť na pripomienkové konanie vzťahovala len na návrhy zákonov, ktoré prešli do druhého čítania v Národnej rade Slovenskej republiky, pretože poznajúc súčasný stav, keď sa legislatívny proces stal predmetom politického boja, by mohlo dôjsť k zahlteniu procesu pripomienkovania právnych predpisov. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
GP SR 	19. K čl. I, § 9 ods. 5 
Slovo „podnety“ odporúčame nahradiť slovom „pripomienky“. 
 	O 	N 	Pripomienkou je len podnet, ktorý spĺňa v § 9 ods. 5 stanovené náležitosti. V poslednej vete § 9 ods. 5 je ustanovený postup, ktorý sa má dodržať pri podnetoch, ktoré nie sú pripomienkami z dôvodu, že nespĺňajú predpísané náležitosti. Z tohto dôvodu nie je vhodné slovo "podnety" nahradiť slovom "pripomienky". 
 	
GP SR 	20. K čl. I, § 10 
Odporúčame zvážiť vhodnosť použitia výrazu „bezodkladne“, ktorý umožňuje rôzny výklad lehoty na podpísanie návrhu zákona predsedom Národnej rady Slovenskej republiky a predsedom vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	21. K čl. I, § 17 ods. 3 
V návrhu zákona nie je zavedená legislatívna skratka pre Ústavu Slovenskej republiky. Z uvedeného dôvodu a s poukázaním na § 1 návrhu zákona odporúčame použitie slova „ústavu“ v tomto ustanovení zosúladiť s touto pripomienkou alebo zaviesť príslušnú legislatívnu skratku. Takúto úpravu odporúčame uskutočniť aj v ďalšom texte návrhu zákona. 
 	O 	A 	Text návrhu zákona bol upravený, bola zavedená legislatívna skratka. 	
GP SR 	22. K čl. I, § 18 ods. 1 
Do uvedeného taxatívneho výpočtu subjektov oprávnených na vydanie opatrenia odporúčame zaradiť aj štátne orgány, nielen orgány štátnej správy. Ide napríklad aj o prokuratúru, ktorá nie je orgánom štátnej správy, ale v osobitnom zákone sa nachádza splnomocnenie na vydanie iného aktu, ktorým sa rozumie splnomocnenie na vydanie opatrenia. 
 	O 	N 	Legislatívna skratka "iný akt" je zavedená len pre tento návrh zákona. Generálna prokuratúra SR nie je a ani nemá byť v zmysle návrhu zákona oprávnená vydávať iné akty. Iný právny predpis však môže splnomocňovať Generálnu prokuratúru na vydanie iného aktu, pričom týmto aktom nebude iný právny akt v zmysle tohto zákona alebo bude to splnomocnenie na vydanie iného aktu podľa významu splnomocňujúceho zakotvenému v splnomocňujúcom právnom predpise  	
GP SR 	23. K čl. I, § 18 ods. 3 písm. f) a § 21 ods. 2 
Domnievame sa, že ak bude Zbierka zákonov v elektronickej podobe, mala by obsahovať aj úplné znenia opatrení, prípadne on-line prístup k ich úplným zneniam. 
 	O 	A 	V Zbierke zákonov budú opatrenia vyhlasované spôsobom zakotveným v § 18. Na portáli Slov-lex, v samostatnej záložke mimo elektornickej Zbierky zákonov, však bude zabezpečený on-line prístup k úplným zneniam opatrení a tiež ku konsolidovaným zneniam opatrení.  	
GP SR 	24. K čl. I, § 18 ods. 4 
Slová „miestach, ktoré sú“ odporúčame nahradiť slovami „mieste, ktoré je“. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
GP SR 	25. K čl. I, § 19 ods. 2 a 5 
Slovné spojenie použité v odseku 2 „najskôr však dňom vyhlásenia v Zbierke zákonov“ a súčasne slovné spojenie použité v odseku 5 „sa dbá na to“ sú vágne a nedostatočne precízne. Do návrhu zákona je podľa nášho názoru potrebné doplniť ustanovenie § 3 ods. 2 druhá veta zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z. z., ktoré jednoznačne ustanovuje možnosť skoršieho nadobudnutia účinnosti právneho predpisu, najskôr však dňom vyhlásenia v Zbierke zákonov, len ak je to odôvodnené naliehavým všeobecným záujmom. 

Nadobudnutie účinnosti právneho predpisu bez zachovania legisvakančnej lehoty môže byť prípustné skutočne iba v ojedinelých a odôvodnených prípadoch. Napriek tomu, že predkladateľ v osobitnej časti dôvodovej správy k tomuto ustanoveniu výslovne vyzdvihuje potrebu a dôležitosť legisvakančnej lehoty, navrhovaným znením týchto ustanovení vypustil úpravu výnimočnosti a opodstatnenosti takéhoto postupu. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní navrhovanej právnej úpravy. Práve stanovením pravidla, aby predkladateľ už aj pri samotnej tvorbe právneho predpisu dbal na to, aby bola zabezpečená minimálne 15-dňová legisvakačná doba, sa kladie vyšší dôraz na zachovávanie tejto lehoty.  	
GP SR 	26. K čl. I, § 19 ods. 3 
Znenie odseku 3 odporúčame upraviť takto: 

„(3) Iné akty nadobúdajú záväznosť dňom ich vyhlásenia v Zbierke zákonov. Týmto dňom začínajú plynúť lehoty, ktoré sú v nich ustanovené alebo ktoré ustanovil právny predpis pre nimi upravované právne vzťahy.“. 
 	O 	A 	Text bol upravený v zmysle pripomienky.  	
GP SR 	27. K čl. I, § 20 ods. 6 až 10 
Domnievame sa, že ak je Zbierka zákonov v elektronickej podobe, mala by obsahovať aj originálne znenia aktov medzinárodného práva v cudzom jazyku. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní súčasného právneho stavu a ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
GP SR 	28. K čl. I, § 21 ods. 3 
Navrhujeme, aby informačný systém umožňoval vyhlasovanie interných aktov aj iných štátnych orgánov, nielen orgánov štátnej správy a Národnej banky Slovenska. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov. MS SR je pripravené rokovať so štátnymi orgánmi, ktoré by v budúcnosti chceli vyhlasovať interné riadiace akty v systéme Slov-lex. 	
GP SR 	29. K čl. III, § 70 ods. 1 
V prvej vete odporúčame vypustiť slovo „návrhu“. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
GP SR 	30. K čl. III, § 70 ods. 3 
Nie je zrejmé, čo predkladateľ myslí pod pojmom „dodatočne“. Ide o nešpecifikovanú lehotu a nakoľko sa ňou upravuje dodatočné predloženie stanoviska vlády k návrhu zákona po uplynutí zákonom stanovenej 30 dňovej lehoty, máme za to, že takýto spôsob vymedzenia lehoty nenapomáha právnej istote v legislatívnom procese. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
KOZ SR 	: Stanovisko k návrhu zákona o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov  
Stanovisko KOZ SR : 
KOZ SR má k návrhu pripomienky : 

1. V Čl. I v poznámke pod čiarou k odkazu 1 odporúčame slová „v znení neskorších predpisov“ nahradiť slovami „zákona č. 35/2011 Z. z.“. Rovnako v poznámke pod čiarou k odkazu 3 odporúčame slová „v znení neskorších predpisov“ nahradiť slovami „zákona č. 124/2002 Z. z.“. – ostatná pripomienka 
2. V Čl. I, §4 ods. 4 odporúčame vypustiť druhú vetu, čím sa zachová informatívny charakter poznámky pod čiarou. – ostatná pripomienka 
3. V Čl. I, §11 ods. 3 odporúčame slová „v súlade s týmto zákonom“ nahradiť slovami „podľa tohto zákona“. - ostatná pripomienka 
4. V Čl. I, § 23 ods. 2 na začiatku odporúčame vypustiť slovo „Každý“. - ostatná pripomienka 
5. V Čl. III, bode 1 odporúčame za slovo „požiadavky“ vložiť slovo „podľa“. - ostatná pripomienka 
6. V Čl. III, bode 6, §68 ods. 2 odporúčame vypustiť slovo „primerane“. - ostatná pripomienka 

 	O 	ČA 	Pripomienky č. 1 až 4 boli akceptované. Pripomienky č. 5 a 6 neboli akceptované, keďže predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.  	
NBS 	 
K čl. I 
1. V § 2 ods. 3 odporúčame spresniť čo sa myslí „procesom“ a čo „tvorbou“ právnych predpisov. Zároveň odporúčame zvážiť, či nie je postačujúca jedna spoločná úprava podrobností o procese a tvorbe právnych predpisov a základných legislatívnotechnických pokynov. Úpravu podrobností o procese a tvorbe právnych predpisov a základných legislatívnotechnických pokynov odporúčame upraviť jedným všeobecne záväzným právnym predpisom spolu s podrobnou úpravou nového elektronického systému Zbierky zákonov. 
2. V § 3 ods. 4 písm. b) odporúčame slovo „rovnomenného“ nahradiť slovami „rovnakého právneho“. 
3. V § 6 ods. 1 odporúčame slovo „zákona“ nahradiť slovom „právneho predpisu“. 
4. V § 7 ods. 1 prvej vete odporúčame za slovom „únie“ doplniť bodkočiarku a ďalší text vety upraviť napríklad takto: „ak ide o návrh zákona, ktorý obsahuje splnomocňovacie ustanovenie na vydanie vykonávacieho predpisu, obsahom návrhu zákona je aj návrh vykonávacieho predpisu.“. 
5. V § 8 odporúčame spresniť znenie odseku 1, pretože z jeho formulácie nie je dostatočne jasné, čo sa myslí tvorbou návrhu právneho predpisu uskutočňovnou v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov. 
6. V § 9 odporúčame znenie odseku 2 upraviť napríklad napríklad takto: „Navrhovateľ pred pripomienkovým konaním zverejní v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov právnu a vecnú analýzu potreby návrhu právneho predpisu, ktorá obsahuje najmä 
a) ...,“. 
Podľa dôvodovej správy k tomuto ustanoveniu ide o tzv. predprípravnú etapu legislatívneho procesu, v ktorej ešte nemusí byť vypracovaný konkrétny návrh pracovného predpisu a až z jej vyhodnotenia bude zrejmé, či je alebo nie je potrebné vypracovať nový návrh právneho predpisu. 
7. V § 9 ods. 4 odporúčame spresniť slová „podľa určených pravidiel“. 
8. Do § 10 odporúčame doplniť ustanovenie upravujúce, kto podpisuje vykonávacie predpisy. 
9. V § 25 ods. 1 odporúčame z dôvodu zosúladenia s textom odseku 3 za slovo „prostriedkami“ doplniť slovo „napríklad“. 
 	O 	ČA 	Uvedené ustanovenia boli preformulované v zmysle uplatnených pripomienok a tiež v zmysle pripomienok incýh subjektov. Predkladateľ však trvá na zachovaní súčasného právneho stavu duality legislatívnych pravidiel a ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
PrF UK 	k návrhu zákona ako celku 
Súčasťou Zbierky zákonov vo forme elektronickej prílohy alebo publikácie by mal byť priebežne aktualizovaný zoznam všetkých platných aktov medzinárodného práva (medzinárodných zmlúv) zaväzujúcich Slovenskú republiku s vyznačením zdroja, kde je dostupný text konkrétneho dokumentu. 

Pred schválením zákona by bolo potrebné najprv novelizovať ústavu SR v častiach týkajúcich sa medzinárodných zmlúv (najmä problematicky článok 11) resp. novo zavedeného pojmu „akty medzinárodného práva“ v rámci zmluvnej praxe SR. 	O 	N 	Novelizovať Ústavu SR nie je potrebné, vzhľadom na skutočnosť, že akty medzinárodného práva sú už v súčasnosti vyhlasované v zbierke zákonov. Predkladateľ tiež nepovažuje za správne, aby súčasťou zbierky zákonom bol aktualizovaný zoznam platných aktov medzinárodného práva.  	
PrF UK 	§ 3 ods. 6 
Navrhujeme v prvej vete za slovami „jeho bežného používania“ vložiť čiarku a slová „alebo ak použitie neurčitého pojmu zodpovedá potrebám zohľadnenia okolností konkrétneho prípadu v rozhodovaní orgánov verejnej moci“ 

Dôvod: 
Aktuálny trend smeruje k preferovaniu využívania právne neurčitých pojmov, ktoré nemajú právnu definíciu v zákone a ktoré umožňujú orgánu verejnej moci aplikujúcemu právnu normu zohľadniť osobitosti konkrétneho prípadu, vo vzťahu ku ktorému sa uskutočňuje rozhodovanie. Nie je dobre možné, ani vhodné, aby zákonodarca vytváral legálne definície všetkých relevantných pojmov, pretože tým môže nevhodne obmedziť voľnosť orgánu verejnej moci, ktorý aplikuje právnu normu, zohľadniť konkrétne skutkového okolnosti v záujme spravodlivého a primeraného posúdenia konkrétneho prípadu. Orgány verejnej moci, ktoré aplikujú právo, by mali mať možnosť zohľadniť osobitosti konkrétneho prípadu a primerane k nim uskutočniť interpretáciu právnych pojmov, a nemali by byť nad nevyhnutnú mieru pri tom obmedzované rigidnými legálnymi definíciami. 
Možno citovať napríklad z nálezu Ústavného súdu ČR Pl.ÚS 19/99 zo dňa 22. 3. 2000: „Z hlediska legislativní techniky je možno konstatovat, že používání tzv. legálních definic má jistě své opodstatnění. Je však třeba respektovat (a tomu korespondují i obecně teoretické závěry – srov. Knapp, V.: Teorie práva, C.H.Beck, Praha 1995), že je třeba je používat s mírou a vždy po zvážení jejich výhod a nevýhod v konkrétní situaci, tj. jen tehdy, lze-li spolehlivě soudit, že definice je v daném případě potřebná, aby odstranila eventuální možnou nejasnost, aniž by však zároveň hrozila vyvoláním jiné a aniž by způsobila nežádoucí přílišnou rigidnost právní normy.“ 
 	Z 	N 	Navrhované riešenie by znamenalo, že niektoré pojmy v právnom poriadku by boli používané bez ich definovania v samotnom právnom predpise. To je, aj s ohľadom na zachovanie právnej istoty, neprípustné, a preto nie je možné pripomienku akceptovať.  	
PrF UK 	§ 15 
Navrhujeme nahradiť slová "platí domnienka" slovami "sa má za to" (alebo iným vhodným výrazom). 

Dôvod: 
Výraz "domnienka" v tomto kontexte považujeme za problematický (teória rozlišuje domnienky a fikcie). V prípade zásady ignorantio iuris non excusat by malo ísť o fikciu., resp., o nevyvrátiteľnú domnienku. 	Z 	A 	Znenie ustanovenia bolo upravené, slová „platí domnienka“ boli nahradené slovami „má sa za to“. 	
PrF UK 	K § 19 ods. 3 
Navrhujeme za slovami „v Zbierke zákonov“ vložiť čiarku a slovo „a“ nahradiť slovami „týmto dňom“. 

Dôvod: 
Súvetie je formulované nejednoznačne. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
PrF UK 	§ 20 ods. 7 
Prvá veta ods. 7 „Úplné znenie medzinárodnej zmluvy sa v Zbierke zákonov vyhlási, ak má medzinárodná zmluva prednosť pred zákonmi;“ je nekorektná. 

Dôvod: 
Každá medzinárodná zmluva, s ktorou Slovenská republika kvalifikovaným spôsobom vyslovila súhlas, má prednosť pred zákonom. Podľa Článku 27 (Vnútroštátne právo a dodržiavanie zmlúv) Viedenského dohovoru o zmluvnom práve „Strana sa nemôže dovolávať ustanovení svojho vnútroštátneho práva ako dôvodu pre neplnenie zmluvy. Toto pravidlo nie je na ujmu článku 46.“ 
Ako je známe, článok 46 (Ustanovenia vnútroštátneho práva o oprávnení uzavierať zmluvy) ustanovuje, že „1. Skutočností, že pri vyjadrení súhlasu štátu s tým, že bude viazaný zmluvou, došlo k porušeniu niektorého z ustanovení jeho vnútroštátneho práva týkajúceho sa oprávnenia uzavierať zmluvy, sa štát nemôže dovolávať ako dôvodu pre zrušenie svojho súhlasu, ledaže toto porušenie bolo zjavné a týka sa osobitne dôležitého pravidla jeho vnútroštátneho práva. 2. Porušenie je zjavné, ak je objektívne zrejmé ktorémukoľvek štátu postupujúcemu v tejto veci podľa obvyklej praxe a dobromyseľne. 
Výnimku tvoria kvalifikovane uplatnené výhrady a vyhlásenia Slovenskej republiky uskutočnené pri podpise, ratifikácii, schválení alebo prijatí aktu medzinárodného práva. Ako je známe, podľa článku 19 (urobenie výhrad) Dohovoru „Štát môže pri podpise, ratifikácii, prijatí, schválení zmluvy alebo pri prístupe k nej urobiť výhradu, ledaže: a) takú výhradu zmluva zakazuje; b) zmluva ustanovuje, že sa môžu urobiť iba určité výhrady, medzi ktorými nie je taká výhrada uvedená; c) v prípadoch, ktoré nepatria pod body a) a b), je taká výhrada nezlučiteľná s predmetom a účelom zmluvy.“ 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje znenie ustanovenia za správne a korektné. Z tohto dôvodu trvá na zachovaní navrhovanej právnej úpravy. 	
PrF UK 	§ 20 ods. 8 
Treba odstrániť medzeru pred bodkou na konci vety. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
PrF UK 	§ 20 ods. 11 
Treba odstrániť medzeru pred druhou čiarkou v texte odseku za slovom „vecí“. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
PrF UK 	§ 21 ods. 1 
Treba vložiť čiarku za slovom „správy“. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
PrF UK 	§ 21 ods. 2 
Treba vložiť čiarku za slovom „opatrenia“. 	O 	A 	Text bol upravený v zmysle pripomienky. 	
PrF UK 	§ 22 ods. 4 
Treba odstrániť medzeru za slovom „vecí“. 	O 	A 	Text bol upravený v zmysle pripomienky. 	
PrF UK 	§ 24 ods. 4 
Odporúčame zvážiť, či by nemalo ísť nie o oprávnenie, ale o povinnosť obcí, prípadne, ak pôjde len o oprávnenie, eventuálne zvážiť takéto znenie tretej vety: „Obec je oprávnená za vyhotovenie informatívneho výtlačku z elektronickej podoby Zbierky zákonov požadovať od záujemcu úhradu vo výške, ktorá nesmie prekročiť výšku materiálnych nákladov spojených so zhotovením takého výtlačku; úhrada je príjmom obce.“ 
Dôvod: 
Je nadbytočné upravovať v zákone, že obec je oprávnená vytlačiť niekomu informatívny výtlačok zo Zbierky zákonov (keďže ide o samostatnú pôsobnosť a na nakladanie s majetkom obce, na takýto úkon nepotrebuje obec dovolenie v zákone). Ustanovenie tretej vety by malo zmysel, keby upravovalo povinnosť a nie právo obce (v takom prípade by však boli potrebné formulačné úpravy zohľadňujúce prípadné materiálno-technické limity konkrétnej obce – obdoba druhej vety). 
Navrhované alternatívne znenie nevyjadruje právo obce vyhotoviť informatívny výtlačok, ale v konečnom dôsledku limituje možnosť obce vyberať za tieto informatívne výtlačky úhradu iba na výšku, ktorá je ekonomicky odôvodnená a tým vytvára pre každého materiálnu garanciu, že si informatívny výtlačok bude môcť obstarať bez neopodstatnených obštrukcií. 
 	O 	N 	Predkladateľ zvážil navrhované znenie, avšak trvá na zachovaní pôvodne navrhovanej právnej úpravy.  	
KS KE 	Návrh zákona o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
KRAJSKÝ SÚD V KOŠICIACH 
? Štúrova č. 29, 041 51 Košice: ? 055/72 69 211, Fax: 055/72 69 220 
e-mail:_sekretariat_ks_ke@justice.sk 
1SprV/604/2015 Košice 12.05.2015 

Ministerstvo spravodlivosti 
Slovenskej republiky 
Župné námestie 13 
813 11 Bratislava 

K číslu: 38460/2015/110 

Vec 
Návrh zákona o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

K návrhu zákona o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov Vám zasielame tieto pripomienky 

Čl. I., § 4 ods.4 
Podľa druhej vety ustanovenia § 4 ods.4 návrhu zákona poznámka pod čiarou je súčasť právneho predpisu. 
Právna teória a prax nepovažujú poznámku pod čiarou za súčasť legislatívneho textu vzhľadom na ich iba informatívny charakter. Podľa dôvodovej správy k tomuto ustanoveniu informatívny charakter poznámky pod čiarou sa stráca v dôsledku toho, že prevažná väčšina poznámok obsahuje odkaz na relevantnú právnu úpravu a takéto poznámky pod čiarou majú normatívny charakter. 
Podľa nášho názoru právne záväzným textom má byť iba text právneho predpisu a nie odkaz vo forme poznámky pod čiarou. Preto navrhujeme zachovať právny stav , nepovyšovať poznámku pod čiarou za súčasť normatívneho textu a preto túto vetu vypustiť. 

Čl. I. , § 5 ods. ods.4 
Navrhované ustanovenie ako aj dôvodová správa k nemu zdôrazňujú význam prechodných ustanovení v novom právnom predpise. Absencia prechodných ustanovení (nejde pritom o zriedkavý jav) spôsobuje problémy v aplikačnej praxi súdov a ich orgánov práva. 
Preto navrhujeme doplniť toto ustanovenie o text, zmysle ktorého by absencia prechodných ustanovení bola dôvodom na vrátenie návrhu zákona predkladateľovi na dopracovanie. 

Čl. III., bod 9,§ 78a 
Medzi požiadavkami kladenými na pozmeňujúce a doplňujúce návrhy je aj ich odôvodnenosť. Z praxe sú známe prípady, kedy bol prijatý pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh poslanca k návrhu zákona, pričom nebol zrejmý dôvod a účel navrhovanej zmeny. Aby sa takejto situácii zabránilo preto navrhujeme, aby prvá veta tohto ustanovenia bola za slovom „odôvodnené“ doplnená o text „ ktoré sa stáva súčasťou dôvodovej správy“. 

S pozdravom 

JUDr. Imrich V o l k a i 
predseda krajského súdu 

 	Z 	ČA 	Posledná veta § 4 ods. 4 bola vypustená, informatívny charakter pripomienky ostáva zachovaný. K návrhu k § 5 ods. 4 predkladateľ trvá na to, že úprava obsahu prechodných ustanovení je dostačujúca. Nie v každom právnom predpise je existencia prechodných ustanovení nutná. Pripomienka k čl. III nebola akceptovaná z dôvodu, že vládny návrh zákona nebude obsahovať novelu zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky poriadku v znení neskorších predpisov. 
 	
OAP SVL ÚV SR 	K Čl. I § 3 ods.8 návrhu zákona: 
Ustanovenie obsahuje povinnosť používať „správne a ustálené právne pojmy“ pri preberaní právne záväzných aktov Európskej únie. Vzhľadom na rôznorodosť oblastí regulácie Európskej únie a vzhľadom na neustále rozširovanie regulácie sa obávame, že nie vždy bude možné pri preberaní právne záväzných aktov Európskej únie použiť ustálené právne pojmy. Podmienka, aby použité ustálené právne pojmy boli zároveň správne nepriamo pripúšťa situáciu použitia nesprávnych právnych pojmov, takýto opak by bol ale v rozpore s prezumpciou zákonnosti, preto je potrebné slovo „správne“ aj v zmysle zásady superfluum non nocet vypustiť bez náhrady. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
OAP SVL ÚV SR 	K Čl. I § 4 ods.3 návrhu zákona: 
Vykonávacím predpisom je aj nariadenie vlády Slovenskej republiky vydané na vykonanie článku 120 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky (tzv. aproximačné nariadenie vlády). Takéto nariadenie vlády môže upravovať spoločenské vzťahy, ktoré nie sú upravené v zákone. Túto možnosť je potrebné zohľadniť v Čl. I § 4 ods.3 návrhu zákona, v opačnom prípade by bol popretý význam tzv. aproximačných nariadení vlády. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. IV návrhu zákona: 
V čl. IV návrhu zákona navrhujeme upraviť aj znenie § 3 ods. 2 zákona č. 416/2014 Z. z. o Úradnom vestníku Európskej únie, a to tak, aby povinnosť zabezpečiť, aby bol úradný vestník prístupný každému, kto o to prejaví záujem, bola povinnosťou pre obec. 
Úradný vestník Európskej únie sa na základe nariadenia (EÚ) č. 216/2013 vydáva výlučne v elektronickej podobe. Preto sprístupnenie Úradného vestníka by nepredstavovalo pre obce zvýšenú finančnú záťaž, keďže by sa realizovalo cez internet a nie v listinnej podobe. Takáto úprava by bola obdobná s úpravou uvedenou v čl. I § 24 ods. 4 návrhu zákona, podľa ktorého sú obce povinné zabezpečiť, aby elektronická podoba Zbierky zákonov bola na pracovisku orgánu jej samosprávy prístupná na nazretie každému, kto o to prejaví záujem. 
 	O 	N 	Na základe pripomienky MInisterstva vnútra SR bola povinnosť zabezpečiť, aby bol úradný vestník prístupný každému, kto o to prejaví záujem uložená okresným úradom. 	
ŠÚ SR 	K čl. I § 9 ods.5 
Odporúčame doplniť ustanovenie v § 9 ods. 5 tak, že za každé slovo "text" treba doplniť slová "tabuľka a graf" v príslušnom tvare. 

Odôvodnenie: 

Pri tvorbe právnych predpisov sa používa aj iná forma zobrazenia informácie. 
Z praxe vyplynula možnosť pripomienkovať nielen text, ale aj tabuľku a graf, čo doterajší systém PPP neumožňoval. 	O 	N 	Do návrhu zákona bolo prebraté ustanovenie z platného znenia legislatívnych pravidiel vláda SR. Systém Slov-Lex umožní pripomienkovať aj tabuľku, ak bude vytvorená prostredníctvom portálu.  	
MPRV SR 	§ 1 
Vypustiť slová "Slovenskej republiky (ďalej len „nariadenie vlády“)". 
Odôvodnenie: Ani k zákonom nedávane, že ide o zákony "Slovenskej republiky" takže by sme mohli priamo akceptovať, že pojem "nariadenie vlády" sa vždy myslí nariadenie vlády Slovenskej republiky. 	O 	N 	Správne by sme podľa pravidla, ktoré načrtol pripomienkovateľ, mali postupovať tak, že ak sa "zákon Národnej rady Slovenskej republiky" skrátil na "zákon", potom "nariadenie vlády Slovenskej republiky" by sme mali nazvať "nariadenie" a takéto skrátenie je nežiadúce. Preto predkladateľ trvá na zachovaní súčasného právneho stavu a ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPRV SR 	§ 1 
Vypustiť slová "a opatrení" 
Odôvodnenie: Odporúčame naďalej používať len pojem "vyhláška". Ide o právne predpisy rovnakej sily a preto nie je dôvod na ich odlišné označovanie, z hľadiska ich publikovania nie je vhodné, aby sme právny predpis rovnakej právnej sily raz našli v Zbierke zákonov a druhý krát nie. Osobitne to platí v prípade elektronického zverejňovania. Všetky právne predpisy by mali byť zverejnené na jednom mieste. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPRV SR 	všeobecne 
Celý text zákona by mal byť napísaný v jednotnom čísle. 
Odôvodnenie: text jednotlivých ustanovení je potom zrozumiteľnejší. 	O 	ČA 	Text návrhu zákona bol čiastočne upravený. 	
MPRV SR 	§ 2 ods. 2 
Slová "súlad právneho predpisu" uviesť v predvetí a následne vypustiť z jednotlivých písmen. V písmene a) upraviť napríklad "s právnym poriadkom tak, že ...". 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPRV SR 	§ 3 ods. 8 
Za slovo "preberaní" resp. "preberaným" doplniť slová "alebo vykonávaní" resp. "alebo vykonávaným". 
Odôvodnenie: Právne záväzné akty EÚ sa nielen preberajú ale aj vykonávajú. 	Z 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPRV SR 	§ 4 ods. 4 
Navrhujeme toto znenie druhej vety: "Poznámka pod čiarou má len informatívny charakter.". 
Odôvodnenie: Návrh nepovažujeme za vhodný vzhľadom na nutnosť novelizácie všetkých právnych predpisov, kde je novelizovaný právny predpis uvedený len v poznámke pod čiarou. 

Ak nebude text upravený je potrebné v osobitnom článku uskutočniť aj novelu zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, kde je potrebné v § 7 ods. 1 v poslednej vete aby sa bodka nahradila bodkočiarkou a doplnili sa slová "to neplatí, ak je slovenská technická norma uvedená v poznámke pod čiarou.7a)". 
Poznámka pod čiarou 7a znie: 
"7a) § 4 ods. 4 zákona č. .../2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov.". 	Z 	A 	Posledná veta bola odstránená. Zostáva zachovaný súčasný stav, keď poznámky pod čiarou má len informatívny charakter. 	
MPRV SR 	§ 5 ods. 1 
Navrhujeme vypustiť slová "úvodné ustanovenia alebo". 
Odôvodnenie: Bolo by vhodné, aby bol text všetkých právnych predpisov zjednotený. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní súčasného právneho stavu a ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPRV SR 	§ 5 ods. 2 
V prvej vete odporúčame nasledovný text za bodkočiarkou: "to neplatí, ak vykonávacím právnym predpisom je nariadenie vlády". 
Odôvodnenie: Precizovanie textu. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPRV SR 	§ 6 ods. 3 
Z ustanovenia nie je jasné, kto rozhodne a na základe akých kritérií čo je väčší alebo menší rozsah zmien a doplnení. Navrhujeme napríklad z hľadiska kompetencií doplniť gestorský výbor. 
Odôvodnenie: Ak nebude určený kompetentný orgán budú jednotlivý poslanci navrhovať vypustenie článku z dôvodu väčšieho rozsahu zmien a doplnení. 	O 	A 	Prepracované ustanovenie zavádza všeobecný zákaz spájať obsahovo nesúvisiace novely, resp. možnosť spájať len obsahovo súvisiace novely. Toto pravidlo nebude platiť len pre rokovanie v NRSR, ale všeobecne pre celý legislatívy proces. 	
MPRV SR 	§ 7 ods. 1 
Navrhujeme vypustiť slová "predkladaciu správu,". 
Odôvodnenie: Predkladacia správa je z 90 % zhodná s všeobecnou časťou dôvodovej správy. Ak potrebujeme niečo z predkladacej správy uviesť doplňme to do všeobecnej časti dôvodovej správy a ušetríme značné finančné prostriedky. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní súčasného právneho stavu a ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPRV SR 	§ 11 ods. 1 písm. c) 
nahradiť slová "(ďalej len "iné akty")" slovami "(ďalej len "iný akt")". 
Odôvodnenie: Legislatívna skratka by mala byť vždy v jednotnom čísle. 	O 	A 	Legislatívna skratka bola upravená. 	
MPRV SR 	§ 11 ods. 3 
Vypustiť slová "v súlade s týmto zákonom". 
Odôvodnenie: Nadbytočné. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPRV SR 	§ 12 písm. a) a § 17 ods. 2 
Vypustiť slová "o súlade právnych predpisov a iné rozhodnutia Ústavného súdu Slovenskej republiky". 
Odôvodnenie: Ustanovenie § 33 ods. 2 zákona č. 38/1993 Z. z. obsahuje všetky rozhodnutia ÚS SR, ktoré majú byť uverejnené v Zbierke zákonov SR. 	Z 	A 	V § 12 písm. a) boli vypustené slová „o súlade právnych predpisov a iné rozhodnutia Ústavného súdu Slovenskej republiky“. Súčasne bol vypustený § 17 ods. 2. 	
MPRV SR 	§ 17 ods. 2 
Vypustiť odsek 2. 
Odôvodnenie: Toto ustanovenie odporuje § 6 ods. 1 tohto zákona, ktorý zakazuje nepriamu novelu iného zákona a toto je nepriama novela § 33 ods. 2 (nariaďuje publikovanie rozhodnutia bez obmedzenia) a tiež § 70 (nariaďuje publikovanie rozhodnutia bez odôvodnenia) zákona č. 38/1993 Z. z.  	Z 	A 	§ 17 ods. 2 bol vypustený. 	
MPRV SR 	§ 18 
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: Je zbytočné zavádzať právne predpisy rovnakej právnej sily s rôznymi názvami. 	Z 	N 	Rozpor odstránený, MPRV SR na rozporovom konaní ustúpilo od zásadnej pripomienky. Predkladateľ trvá na zachovaní opatrení. 	
MPRV SR 	§ 20 ods. 7 
Vypustiť poslednú vetu. Túto výnimku uplatniť v odseku 11 ako poslednú vetu napríklad: "Na takéto oznámenie sa nevzťahuje ustanovenie odseku 7." 	O 	A 	Text ustanovení bol upravený. 	
MPRV SR 	§ 21 ods. 2 
Vypustiť ustanovenie odseku 2. 
Odôvodnenie: Ako pri vypustení § 18 	Z 	N 	Rozpor odstránený, MPRV SR na rozporovom konaní ustúpilo od zásadnej pripomienky. Predkladateľ trvá na zachovaní opatrení. 	
MPRV SR 	§ 22 ods. 1 písm. c) a d) 
Vypustiť slová "a opatrení". 
Odôvodnenie: Ako pri § 18. 	Z 	N 	Rozpor odstránený. MPRV SR na rozporovom konaní ustúpilo od zásadnej pripomienky. Predkladateľ trvá na zachovaní opatrení. 	
MPRV SR 	§ 22 ods. 1 písm. d), e) a g) 
Vypustiť slová "alebo osoba oprávnená na jeho zastupovanie". 
Odôvodnenie: Ak kompetencie prezidenta prechádzajú na iné osoby a neriešime to v tomto zákone. Poverenie iných osôb je v kompetencii príslušných funkcionárov. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPRV SR 	§ 23 ods. 1 
Nahradiť slov "právne" slovom "iné". 
Odôvodnenie: Zavedená legislatívna skratka. 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienky. 	
MPRV SR 	§ 23 ods. 2 
Nahradiť slová "Každý právny" slovom "Právny". 
Odôvodnenie: Slovo každý je nadbytočné. 	O 	A 	Text bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPRV SR 	§ 24 ods. 1 a 3 
Nahradiť slovo "bezplatne" slovom "bezodplatne". 
Odôvodnenie: Gramatika. 	O 	N 	Z gramatického hľadiska sú oba výrazy správne. Predkladateľ trvá na ponechaní slova "bezplatne". 	
MPRV SR 	§ 24 ods. 4 
Nahradiť slová "Obce sú povinné zabezpečiť" slovami "Obec zabezpečí". A poslednú vetu navrhujeme v znení "Obec môže pre záujemcu vyhotoviť informatívny výtlačok z elektronickej podoby Zbierky zákonov, a to bezodplatne, s výnimkou úhrady materiálnych nákladov spojených so zhotovením takého výtlačku; úhrada je príjmom obce. 
Odôvodnenie: Zjednodušenie textu. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo preformulované.  	
MPRV SR 	§ 26 
Za § 26 vložiť nový § 27, ktorý znie: 
"§ 27 
Splnomocňovacie ustanovenie 
Podrobnosti o označení právnych predpisov podľa § 27 ods. 1 ustanoví ministerstvo spravodlivosti vyhláškou.". 
Odôvodnenie: Podľa štruktúry právnych predpisov podľa tohto zákona majú byť splnomocňovacie ustanovenia v samostatnom paragrafe. 	Z 	A 	Splnomocňovacie ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené.  	
MPRV SR 	§ 27 ods. 1 
Navrhujeme toto znenie odseku 1: 
"(1) Ministerstvo spravodlivosti sa splnomocňuje, aby v elektronickej podobe Zbierky zákonov sprístupnilo aj elektronické verzie právnych predpisov, aktov medzinárodného práva a iných aktov vyhlásených do 31. decembra 2015. Takéto sprístupnenie nemá vplyv na platnosť a účinnosť právnych predpisov, aktov medzinárodného práva a iných aktov; platnosť a účinnosť právnych predpisov vyhlásených do 31. decembra 2015 je vždy odvodená od ich vyhlásenia v listinnej podobe. Takto sprístupnené právne predpisy, akty medzinárodného práva a iné akty možno využiť na právne účely, ak ich ministerstvo spravodlivosti vhodným spôsobom označí za zhodné s listinnou podobou. Ak je rozdiel medzi vyhlásenou listinnou podobou právneho predpisu, aktu medzinárodného práva alebo iného právneho aktu a ich sprístupnenou elektronickou podobou, prednosť má vyhlásená listinná podoba.". 
Odôvodnenie: Doplnenie textu. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPRV SR 	§ 27 ods. 2 
Nahradiť slovo "opatrenia" slovom "vyhlášky" 
Odôvodnenie: Ako pri § 18. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPRV SR 	čl. IV 
Vypustiť nadpis a nahradiť číslo "10" číslom "9". 
Odôvodnenie: § 10 rieši len podpisovanie právnych predpisov. 	Z 	A 	Jedná sa o pripomienku k čl. V. Nadpis bol vypustený. 
 	
PMÚ SR 	K čl. I, § 3 ods. 3 
Navrhujeme vypustenie podmienky stanovenej vo štvrtej vete o tom, že nie je možné pre právny pojem vymedzený v jednom právnom predpise vytvárať iný právny význam. V prípade pojmov z oblasti práva hospodárskej súťaže obzvlášť platí, že ide o autonómne pojmy a často až súdna prax Súdneho dvora EÚ postupne dotvára ich výklad. Napríklad pojmy ako podnik, podnikateľ, dohoda, spotrebiteľ a pod. sú vykladané širšie a inak, ako sú zakotvené v predpisoch civilného, obchodného práva. Vetu za bodkočiarkou nepovažujeme v tomto smere za dostatočné riešenie.  	Z 	N 	Rozpor odstránený, PMÚ ustúpilo od zásadnej pripomienky. Navrhované riešenie by znamenalo, že pojem definovaný pre celý právny poriadok by na účely nejakej právnej oblasti mal iný význam, a to bez jeho definovania v samotnom zákone. To je, aj s ohľadom na zachovanie právnej istoty, neprípustné, a preto nie je možné pripomienku akceptovať.  	
PMÚ SR 	K čl. I, § 2 ods. 3 , K čl. I, § 4 ods. 4 
K čl. I, § 2 ods. 3 
Odporúčame prijať jednotné legislatívno-technické pokyny pre oblasť tvorby právnych predpisov. Nevidíme dôvod na potrebu odlišnej úpravy pokiaľ ide o proces tvorby vládnych návrhov alebo legislatívny proces v Národnej rade SR. Odlišný pohľad v niektorých legislatívno- technických otázkach ani v súčasnosti nepridáva na efektivite v procese tvorby právnych predpisov. 

K čl. I, § 4 ods. 4 
Odporúčame ponechať súčasný stav a nezavádzať právnu záväznosť poznámky pod čiarou. Podľa nášho názoru poznámka pod čiarou nemá byť súčasťou normatívneho textu aj z praktických dôvodov. Jej právna záväznosť môže spôsobiť potrebu častejších novelizácií. 

 	O 	ČA 	Predkladateľ trvá na zachovaní súčasného právneho stavu duality legislatívno-technických pokynov pre oblasť tvorby právnych predpisov a ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 
Posledná veta § 4 ods. 4 bola vypustená, zostáva zachovaný súčasný informatívny charakter poznámky pod čiarou. 	
ÚGKK SR 	K Čl. I - § 9 ods. 2 
Navrhujeme zvážiť vypustenie ustanovenia, podľa ktorého navrhovateľ pred pripomienkovým konaním zverejní návrh právneho predpisu v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov. 

Odôvodnenie: 
Takáto povinnosť bude predstavovať predĺženie legislatívneho procesu a zároveň ďalšiu administratívnu záťaž. 
Navyše poukazujeme na to, že v návrhu zákona sa nenachádza bližšia právna úprava tohto procesu. Osobitná časť dôvodovej správy uvádza, že lehota by mala byť minimálne 10 pracovných dní – pričom takúto povinnosť nemôže ukladať iba dôvodová správa. Zároveň dôvodová správa k § 9 ods. 2 v druhom odseku uvádza, že „nepôjde o pripomienkové konanie, pripomienky sa nebudú vyhodnocovať a nebudú sa konať rozporové konania“. Na druhej strane však v poslednom odseku dôvodovej správy k tomuto paragrafu sa uvádza, že „Tieto pripomienky by sa automaticky generovali v rámci zostavy, ktorá by bola zverejnená na určenom webovom sídle a slúžila by na informovanie o tom, aké všeobecné pripomienky boli uplatnené. Súčasťou verejného súboru by bolo aj ich vyhodnotenie zo strany subjektu, ktorý návrh právneho predpisu pripravuje. Nevznikla by mu povinnosť uskutočňovať rokovania o doručených pripomienkach, len fakultatívne, ale vznikla by mu povinnosť ich vyhodnotiť a toto vyhodnotenie zverejniť.“. Tu poukazujeme na to, že dôvodová správa ukladá povinnosť nad rámec zákona. 
 	O 	ČA 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania.  	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k čl. I., §2 písmeno d)  
RÚZ navrhuje na konci vety navrhujeme doplniť čiarku a slová: “, pričom za nesúlad sa považuje aj nadmerná regulácia nad rámec požadovaný právom Európskej únie” 

Odôvodnenie: 
V praxi sa stretávame s tým, že pri transpozícii povinností a regulácií ustanovených právnym rámcom EÚ sa do našej legislatívy dostávajú nové povinnosti, ktoré právny rámec EÚ nepredpokladá, ale tieto nové povinnosti sa zdôvodňujú transpozíciou práva EÚ. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený. RÚZ ustúpila od zásadnej pripomienky. Je vecou SR ako zvrchovaného štátu, aké zákony bude prijímať. Predkladateľ navrhol, že myšlienka „gold platingu“ by sa mohla byť vo forme odporúčania zakotvená v legislatívnych pravidlách vlády SR, pričom súčasťou návrhu právneho predpisu by malo byť aj zdôvodnenie prečo sa rozširuje rozsah požiadaviek nad rámec právneho predpisu EÚ.  	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k čl. I., §5 
Navrhujeme doplniť v §5 nový odsek 6 v nasledovnom znení: 

“(6) Účinnosť právneho predpisu nesmie nastať skôr ako dva mesiace po zverejnení v zbierke zákonov.” 

Odôvodnenie: 
Účinnosť mnohých predpisov je veľmi často prakticky okamžite po zverejnení v Zbierke zákonov a stalo sa, že jedna z mnohých noviel Zákona o energetike bola účinná ešte pred zverejnením. Podnikatelia nemajú čas sa riadne pripraviť na uplatňovanie nových pravidiel. Navrhujeme aby bola zákonom určená lehota dva mesiace na prípravu na aplikáciu predpisu. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený. V rámci diskusie na rozporovom konaní predkladateľ prisľúbil, že sa problematikou účinnosti právnych predpisov bude naďalej zaoberať tak, aby bol dosiahnutý všeobecne akceptovaný cieľ, ktorým je dostatočná legisvakancia pri prijímaní právnych predpisov tak, aby mali adresáti právnych noriem dostatočný časový priestor na to, aby sa oboznámili s novou reguláciou a mohli sa na ňu adekvátne pripraviť.  	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k čl. I., § 7 ods. 3  
RÚZ navrhuje na koniec § 7 ods. 3 navrhujeme doplniť nasledovnú vetu „Konsolidované znenie právneho predpisu obsahuje navrhovanú novelizáciu predpisu zapracovanú v systéme sledovania zmien.“ 

Odôvodnenie: 
Pre účely zvýšenia prehľadnosti navrhujeme stanoviť povinnosť zverejňovať prostredníctvom elektronického systému tvorby právnych predpisov informatívne konsolidované znenie právneho predpisu vo forme, z ktorej budú zrejmé jednotlivé novelizačné ustanovenia. Zverejňovanie konsolidovaného znenia právneho predpisu v systéme sledovania zmien umožní verejnosti lepšiu orientáciu v navrhovaných ustanoveniach a lepší prehľad o novelizovaných ustanoveniach bude viesť k lepšiemu pochopeniu novelizovaných ustanovení verejnosťou a zvýšeniu odbornosti vznesených pripomienok 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený. V rámci diskusie na rozporovom konaní predkladateľ uviedol, že informačný systém pre tvorbu právnych predpisov umožní porovnávanie konsolidovaných znení návrhov zákonov, a to aj verzií, ktoré vznikajú v rámci jednotlivých štádií legislatívneho procesu. To znamená, že požiadavka RÚZ bude zohľadnená ako nová funkcionalita vytváraného informačného systému.  	
RUZ 	4. Zásadná pripomienka k čl. I., §9 
Navrhujeme doplniť v §9 v názve slová “a konzultácia” a nový odsek 1, nasledujúce odseky prečíslovať: 

„§ 9 
Pripomienkové konanie a konzultácia 

(1) Pred vytvorením návrhu právneho predpisu predkladateľ vypracováva legislatívny zámer právneho predpisu, ktorý sa povinne zverejňuje na konzultáciu v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme aby sa pred spracovaním samotného návrhu právneho predpisu vypracoval najprv legislatívny zámer a ten sa konzultoval s verejnosťou. Je to zaužívaný transparentný spôsob prípravy právnych predpisov v Európe a bol obvyklý ešte v polovici 90-tych rokov aj u nás. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený. V rámci diskusie bol prijatý záver, že predkladateľom navrhovaný inštitút predbežnej informácie splní požadovaný účel za predpokladu, že bude pokrývať iniciatívne materiály mimo plánu legislatívnych úloh, ako aj materiály, ku ktorým je prijaté uznesenie vlády. Predbežná informácia sa však nebude uplatňovať v prípadoch mimoriadnych situácií (skrátené legislatívne konanie). 
 	
RUZ 	5. Zásadná pripomienka k čl. I., §9 
Navrhujeme doplniť v §9 nový odsek 6 (po akceptovaní našej pripomienky k §9, nový ods.1 by toto bol nový ods.7): 

(6) Predkladateľ je povinný prihliadať na pripomienku, ktorá jednoznačne preukazuje transpozíciu nad rámec určený záväzkom Slovenskej republiky voči Európskej únii alebo voči medzinárodnému záväzku v oblasti právnej úpravy navrhovaného právneho predpisu. 

Odôvodnenie: 
V praxi sa stretávame s tým, že pri transpozícii povinností a regulácií ustanovených právnym rámcom EÚ sa do našej legislatívy dostávajú nové povinnosti, ktoré právny rámec EÚ nepredpokladá, ale tieto nové povinnosti sa zdôvodňujú transpozíciou práva EÚ. 

 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený. V rámci diskusie na rozporovom konaní bol prijatý záver, že problematika gold platingu bude riešená zmenou Legislatívnych pravidiel tak, aby bol predkladateľ návrhu zákona povinný náležitým spôsobom odôvodniť prekročenie rámcov právnych aktov EÚ vo význame prísnejšej regulácie ako je požadovaná právnymi aktom EÚ, a to v rámci dôvodovej správy.  	
RUZ 	6. Zásadná pripomienka k čl. I., §15 
RÚZ navrhuje toto ustanovenie formulovať podľa doterajšej právnej úpravy §2 zákona č. 1/1993 Z.z. o Zbierke zákonov a teda nasledovne: 

„§15 
O všetkom, čo bolo v Zbierke zákonov uverejnené, platí domnienka, že dňom uverejnenia sa stalo známym každému, koho sa to týka; domnienka o znalosti vyhlásených všeobecne záväzných právnych predpisov je nevyvrátiteľná.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná právna úprava ustanovuje domnienku, že o všetkom, čo bolo v Zbierke zákonov vyhlásené, platí domnienka, že dňom vyhlásenia sa stalo známym každému, koho sa to týka. Na rozdiel od predchádzajúcej úpravy v zákone č. 1/1993 Z.z. však nestanovuje, že táto domnienka je nevyvratiteľná. Pokiaľ nebude v texte zákona výslovne uvedené, že táto domnienka je nevyvratiteľná vytvára sa riziko, že v procese aplikácie práva budú jednotlivé orgány považovať v konkrétnom prípade túto domnienku za vyvratiteľnú (čo sa už aj v niektorých prípadoch udialo, napriek súčasnému zneniu zákona). Princíp neznalosť zákona neospravedlňuje, ktorého právnym vyjadrením toto ustanovenie je považujem za základe akéhokoľvek funkčného právneho poriadku a zásadne odmietame jeho spochybňovanie. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený. RÚZ ustúpila od zásadnej pripomienky. Znenie ustanovenia bolo upravené, slová „platí domnienka“ boli nahradené slovami „má sa za to“. 
 	
RUZ 	7. Zásadná pripomienka k čl III., novelizačný bod číslo 6 v časti § 69 ods.  
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení za slová „webového sídla národnej rady“ doplniť slová „a elektronického systému tvorby právnych predpisov v zmysle osobitného predpisu X“ 

kde poznámka pod čiarou x znie nasledovne: „x) § 8 zákona o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“ 

Odôvodnenie: 
V záujme zvýšenia transparentnosti legislatívneho procesu v celom jeho trvaní navrhujeme, aby boli návrhy zákonov predložené poslancami alebo výbormi Národnej rady Slovenskej republiky zverejňované aj prostredníctvom univerzálneho elektronického systému tvorby zákonov. Zverejňovanie návrhov len na webovom sídle Národnej rady Slovenskej republiky môže byť mätúce pre pripomienkujúcu verejnosť, ktorá bude nútená sledovať viacero „zdrojov“ novej legislatívy. Povinnosť zverejniť poslanecké návrhy zákonov prostredníctvom jednotnej platformy zvýši prehľadnosť legislatívneho procesu a uľahčí a zefektívni prístup verejnosti k pripomienkovaniu jednotlivých návrhov zákonov čoho dôsledkom bude zvýšenie úrovne tvorby právnych predpisov. 
 	Z 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MO SR 	K § 2 
V ods. 2 odporúčame v písmenách a) až d) vypustiť slová „súlad právneho predpisu“ a tieto slová následne doplniť do uvádzacej vety, čím dôjde k zjednodušenia navrhovaného textu.  	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MO SR 	K § 4 
Podľa druhej vety ods. 4 budú poznámky pod čiarou považované za súčasť právneho predpisu. Odporúčame zvážiť uvedenú zmenu a ponechať v súčasnosti zavedený právny stav, kedy poznámka pod čiarou k príslušným odkazom nie je súčasťou právneho predpisu a má iba informatívny a nie normatívny charakter. Podľa osobitnej časti dôvodovej správy prevažná väčšina poznámok pod čiarou obsahuje odkaz na konkrétnu právnu úpravu, konkrétne vzťahy, ktoré sú nevyhnuté pre naplnenie skutočností uvádzaných v právnom predpise, ktorý tento odkaz odkazuje a poznámku pod čiarou obsahuje. V tejto súvislosti je však potrebné tiež uviesť, že v poznámkach pod čiarou sa právne predpisy uvádzajú aj príkladmo, a teda neposkytujú presné, komplexné informácie a často uvádzané zákony sú už neplatné, resp. novelizované, a preto ich nemožno považovať za právne záväzný text ale iba za poskytnutie určitej informácie. Súčasne poukazujeme na skutočnosť, že aj podľa právnej teórie majú poznámky pod čiarou iba informatívny charakter.  	O 	A 	Posledná veta bola odstránená. Zostáva zachovaný súčasný stav, keď poznámky pod čiarou má len informatívny charakter. 	
MO SR 	K § 5 
Z dôvodu sprecizovania textu odporúčame v ods. 2 slová „to neplatí, ak ide o vydanie nariadenia vlády“ nahradiť slovami „to neplatí, ak vykonávacím právnym predpisom je nariadenie vlády“.  	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky.  	
MO SR 	K § 6 
1. V ods. 1 odporúčame slová „novelizácia zákona“ nahradiť slovami „novelizácia právneho predpisu“ z dôvodu zosúladenia s názvom ustanovenia. 
2. V ods. 3 je uvedené, že počas rokovania Národnej rady Slovenskej republiky o návrhu zákona možno jeho obsah doplniť novelizáciou iného zákona, ak ide o zmeny a doplnenia menšieho rozsahu, ktoré obsahovo súvisia s návrhom zákona. Ak ide o zmeny a doplnenia väčšieho rozsahu vráti sa návrh predkladateľovi na dopracovanie. Z dôvodu jednoznačnosti navrhovaného textu a zabráneniu príp. problémom v aplikačnej praxi, odporúčame uvedené ustanovenie spresniť a uviesť, kto rozhodne a na základe akých kritérií, že ide o zmeny a doplnenia „väčšieho rozsahu“ a súčasne odporúčame doplniť aj ďalší postup pri vrátení návrhu zákona predkladateľovi. 
 	O 	A 	Ustanovenie odseku 1 bolo upravené v zmysle pripomienky. Prepracované ustanovenie § 6 ods. 3 zavádza všeobecný zákaz spájať obsahovo nesúvisiace novely, resp. možnosť spájať len obsahovo súvisiace novely. Toto pravidlo nebude platiť len pre rokovanie v NRSR, ale všeobecne pre celý legislatívy proces. 	
MO SR 	K § 9 
1. Odporúčame zvážiť vypustenie predprípravnej etapy legislatívneho procesu, ktorá legislatívny proces predĺži a pre predkladateľa právneho predpisu bude predstavovať ďalšiu administratívnu záťaž. Zverejnenie návrhu právneho predpisu na webovom sídle predkladateľa ešte pred pripomienkovým konaním s cieľom informovať verejnosť o pripravovanom návrhu právneho predpisu a jeho pripomienkovanie zo strany verejnosti z hľadiska jeho opodstatnenosti a účelnosti, ktoré sa nebude vyhodnocovať, nepovažujeme za prínos pre legislatívny proces. Verejnosť má právo vyjadriť sa k návrhu zákona v rámci riadneho pripomienkového konania, a jej pripomienky sa stanovených podmienok aj musia vyhodnotiť. Osobitná časť dôvodovej správy zároveň uvádza, že po zverejnení ustanovených informácií by verejnosť mala mať čas minimálne 10 pracovných dní na pripomienkovanie týchto informácií a dokumentov, ale v návrhu zákona žiadna lehota nie je uvedená. V tejto súvislosti poukazujeme aj na skutočnosť, že legislatívny proces sa predĺži aj v súvislosti s uplatňovaním Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov, ktorú schválila vláda Slovenskej republiky na svojom rokovaní 14. januára 2015. 
2. V ods. 4 odporúčame slová „poslanci národnej rady a výbory národnej rady“ nahradiť slovami „poslanci Národnej rady a výbory Národnej rady“ vzhľadom na to, že v § 2 ods. 3 bola pre Národnú radu Slovenskej republiky zavedená legislatívna skratka s veľkým písmenom. Ďalej odporúčame doplniť subjekt, ktorý určí pravidlá pripomienkového konania k návrhom zákonov, ktoré predkladajú poslanci a výbory Národnej rady Slovenskej republiky, obdobne ako je to uvedené v odseku 3. 
3. Vzhľadom na to, že ods. 5 upravuje, čo sa považuje za pripomienku, odporúčame zvážiť doplnenie tohto ustanovenia o ďalšie relevantné skutočnosti týkajúce sa riadneho pripomienkového konania, a to lehoty na uplatnenie pripomienok, vrátane možnosti skrátenia určenej lehoty, delenie pripomienok, a že zásadné pripomienky musia byť podpísané z úrovne vedúceho príslušného orgánu verejnej správy. 
 	O 	ČA 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania. 
Legislatívna skratka bola upravená v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády SR. 
Predkladateľ považuje za dostatočné zakotvenie povinnosti vykonať pripomienkové konanie v zákone a ďalšie podrobnosti, ako je napríklad lehoty na pripomienkové konanie, upraviť v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravidlách tvorby zákonov NR SR. 	
MO SR 	K § 10 
Vzhľadom na názov ustanovenia „Podpisovanie právneho predpisu“ odporúčame doplniť úpravu vo vzťahu k vykonávacím právnym predpisom, ktorá v ustanovení absentuje. Zároveň odporúčame slovo „nevrátil nahradiť slovom „nevráti“. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
MO SR 	K § 11 
V ods. 2 odporúčame v súlade s bodom 21 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky uviesť konkrétne ustanovenie, v ktorom návrh zákona ustanovuje, že elektronická podoba a listinná podoba Zbierky zákonov Slovenskej republiky nemá rovnaké právne účinky a zhodný obsah, t .j. uviesť príslušný paragraf v ktorom návrh zákona upravuje uvedenú skutočnosť inak. Táto pripomienka sa týka aj § 16, § 17 ods. 1 a čl. III piateho bodu.  	O 	A 	Ustanovenia boli upravené v zmysle pripomienky. 	
MO SR 	K § 13 
Odporúčame spresniť slová „vhodným technickým spôsobom“ tak, aby z ustanovenia bolo jednoznačne jasné, akým spôsobom Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky označí vyhlasované konsolidované znenie právneho predpisu za právne záväzné.  	O 	A 	Ustanovenie bolo preformulované. 	
MO SR 	K § 19 
V ods. 4 odporúčame slovo „opatrí“ nahradiť iným vhodným slovom napr. slovom „vyznačí“, „uvedie“ alebo „pripojí“. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
MO SR 	K poznámkam pod čiarou 
1. V súlade s bodom 49 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 1 slová „neskorších predpisov“ nahradiť slovami „zákona č. 35/2011 Z. z.“, keďže uvedeným zákonom sa novelizoval § 2 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky. 
2.V poznámke pod čiarou k odkazu 3 odporúčame slová „neskorších predpisov“ nahradiť slovami „zákona č. 124/2002 Z. z.“ z dôvodu, že uvedeným zákonom sa novelizoval § 33 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 38/1993 Z. z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky, o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov. 
 	O 	A 	Text poznámok pod čiarou bol upravený v zmysle pripomienky.  	
MO SR 	K § 22 
V ods. 1 odporúčame z dôvodu nadbytočnosti vypustiť v písmenách d), e) a g) slová „alebo osoba oprávnená na jeho zastupovanie“.  	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MO SR 	K § 23 
V ods. 1 odporúčame slová „právne akty“ nahradiť slovami „iné akty“ z dôvodu zavedenia legislatívnej skratky v § 11 ods. 1 návrhu zákona. Táto pripomienka sa týka aj § 23 ods. 1 a § 27ods. 1 návrhu zákona.  	O 	A 	Text ustanovení bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MO SR 	K § 24 
V súlade s bodom 3 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame v ods. 4 slová „Obce sú povinné zabezpečiť“ nahradiť slovami „obec je povinná zabezpečiť“. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MO SR 	K § 27 
V prípade, ak dôjde k zrušeniu výnosov a ich nahradeniu opatreniami, odporúčame do ustanovenia dopracovať chýbajúce prechodné ustanovenie o postupe pri novelizácii v súčasnosti platných výnosov, najmä z hľadiska pomenovania noviel týchto výnosov. Napríklad v pôsobnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky v rámci vykonávacích právnych predpisov dominujú výnosy, a to najmä vo vzťahu k profesionálnym vojakom ozbrojených síl Slovenskej republiky, ktoré sú už v súčasnosti platné a účinné.  	O 	ČA 	Z ustanovenia § 27 ods. 2 vyplýva pravidlo, že ak právne predpisy obsahujú splnomocnenie na vydanie výnosu, rozumie sa tým splnomocnenie na vydanie opatrenia. Toto pravidlo súčasne rieši aj problematiku novelizácií už platných výnosov, keďže ten kto bol oprávnený na vydanie výnosu, bude už podľa tohto pravidla oprávnený vydať len opatrenie, a teda výnosy sa budú novelizovať opatreniami.  	
MO SR 	K § 28 
V § 28 odporúčame za slovom „predpisy“ doplniť odkaz a v poznámke pod čiarou citovať príslušné osobitné predpisy. Zároveň odporúčame za slovami „všeobecne záväzných nariadení obcí“ doplniť slová „všeobecne záväzných nariadení vyšších územných celkov“ keďže aj samosprávny kraj môže podľa § 8 zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch), v znení neskorších predpisov vydávať všeobecne záväzné nariadenia.  	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienky. 	
MO SR 	K čl. III 
V bode 1 odporúčame za slovom požiadavky vložiť slovo „ustanovené v“ alebo slovo „podľa“.  	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MO SR 	K dôvodovej správe 
V celom texte dôvodovej správy odporúčame zosúladiť písanie nasledujúcich názvov „Ústava Slovenskej republiky“, „Ústavný súd Slovenskej republiky“, „Národná rada Slovenskej republiky“, „vláda Slovenskej republiky“, „Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky“ z dôvodu, že v texte sa tieto názvy okrem uvedenia celého názvu uvádzajú v rôznych modifikáciách, ako napr. Ústav SR, Národná rada SR, ministerstvo spravodlivosti, ministerstvo a pod.  	O 	A 	Text dôvodovej správy bol terminologicky zjednotený. 	
ÚJD SR 	I. K vlastnému materiálu Čl. I.: 
1. V § 1 za slová „ministerstiev“ vložiť slová „ostatných ústredných orgánov štátnej správy“. 
Odôvodnenie: podľa § 37 druhej vety zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov okrem ministerstiev aj ostatné ústredné orgány štátnej správy pripravujú návrhy zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, zverejňujú ich a po prerokovaní v pripomienkovom konaní predkladajú vláde. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
2. V § 2 ods. 3 prvej vete a § 3 ods. 1 pred slová „právneho predpisu“ vložiť slovo „návrh“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
3. V § 3 ods. 3 poslednej vete pred slová „jeho časť“ vložiť slovo „jednu“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	N 	Právny pojem nesmie byť definovaný ani len pre dve časti právneho predpisu. Súčasné znenie je dostatočne zrozumiteľné a jasne z neho vyplýva, že pojdem môže byť definovaný len pre celý právny predpis. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
4. V § 4 ods. 1 pred slovo „bezrozporný“ vložiť slovo „vnútorne“. 
Odôvodnenie: zosúladenie so znením Dôvodovej správy B. Osobitná časť (ďalej len „dôvodová správa“) a zároveň požiadavka zrozumiteľnosti textu. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
5. V § 4 ods. 2 za slovo „štruktúrou“ vložiť slová „v právnom poriadku“ a slovo „vnútorne“ nahradiť slovom „vzájomne“. 
Odôvodnenie: zosúladenie so znením dôvodovej správy a zároveň požiadavka zrozumiteľnosti textu. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
6. V § 4 ods. 3 za slová „Vykonávajúcim právnym predpisom“ vložiť ich výpočet. 
Odôvodnenie: požiadavka zrozumiteľnosti textu. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní navrhovanej právnej úpravy bez výpočtu vykonávacích právnych predpisov. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
7. V § 6 ods. 1 slová „jeho úplnej citácie“ nahradiť slovami „úplnej citácie jeho názvu“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
8. V § 6 ods. 1 definovať pojem „priama novelizácia“; v tejto súvislosti možno použiť definíciu z dôvodovej správy. 
Odôvodnenie: požiadavka zrozumiteľnosti textu. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	N 	Čo je priama novelizácia je možné odvodiť od definície nepriamej novelizácie uvedenej v návrhu zákona.  	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
9. V § 6 ods. 3 text nahradiť novým textom v znení: 
„Počas rokovania Národnej rady o návrhu zákona možno do jeho obsahu doplniť novelizáciu iného zákona len v tom prípade, ak je jeho zmena nevyhnutná v dôsledku ustanovení prerokovávaného návrhu zákona. V prípade, že ide o doplnenia menšieho rozsahu, k navrhovanej novelizácii iného zákona je predkladateľ novelizácie iného zákona povinný súčasne priložiť písomné vyjadrenia príslušných ministerstiev alebo ostatných ústredných orgánov štátnej správy, do ktorých kompetencie návrh zákona a novelizácia iného zákona patrí. 
Odôvodnenie: navrhovaným znením sa eliminuje možnosť vzniku tzv. prílepkov, čo je deklarované v dôvodovej správe. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Prepracované ustanovenie § 6 ods. 3 zavádza všeobecný zákaz spájať obsahovo nesúvisiace novely, resp. možnosť spájať len obsahovo súvisiace novely. Toto pravidlo nebude platiť len pre rokovanie v NRSR, ale všeobecne pre celý legislatívy proces. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
10. V § 7 ods. 1 definovať pojem „návrh vykonávajúceho predpisu“. 
Odôvodnenie: požiadavka zrozumiteľnosti, nakoľko v súčasnosti sa návrhy vykonávajúceho predpisu predkladajú v paragrafovom znení, v znení len určitých téz bez spracovania do paragrafového znenia a vo väčšine prípadov sa ani neprikladajú. Text použitý v dôvodovej správe, t. j. „pracovná verzia tohto vykonávajúceho predpisu“ je podľa názoru ÚJD SR nedostatočný. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní a nedefinovaní "návrhu právneho predpisu" navrhovanej právnej úpravy. Takéto podrobnosti by mali byť predmetom legislatívnych pravidiel. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
11. V § 9 ods. 1 slovo „sa“ nahradiť slovami „jeho navrhovateľ“ a doplniť, kde (napr. webové sídlo navrhovateľa alebo elektronický systém tvorby právnych predpisov) má navrhovateľ na pripomienkové konanie zverejniť návrh právneho predpisu. 
Odôvodnenie: text odôvodnenia je súčasťou pripomienky a zároveň sa upravuje adresnosť uloženej povinnosti. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
12. V § 9 ods. 2 doplniť pravidlá pripomienkovania zo strany verejnosti tak, ako sú uvedené v dôvodovej správe, t. j. určenie lehoty na podávanie pripomienok, zásady podávania pripomienok len k podstate navrhovanej právnej úprave, deklarovanie, že nejde o pripomienkové konanie a pod. 
Odôvodnenie: v navrhovanom znení je odsek 2 a jeho význam nejasný; zároveň je nutné dodať, že podľa dôvodovej správy vzniká po pripomienkovaní zo strany verejnosti povinnosť vyhodnotiť pripomienky a toto vyhodnotenie zverejniť. Uvedené povinnosti však v texte návrhu zákona absentujú. Vzhľadom na odlíšenie tejto fázy by možno bolo vhodné, aby slovo „pripomienky“ bolo nahradené „podnety“. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	N 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
13. V § 9 ods. 3 text „zásad určených vládou (§ 2 ods. 3)“ zosúladiť s označením uvedeným v § 2 ods. 3. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Ustanovenie bolo vypustené. V zmysle generálneho splnomocnenia v § 2 ods. 3 podrobnosti o procese tvorby právnych predpisov a legislatívnotechnické pokyny zabezpečujúce systematickú a formálno-právnu jednotnosť právnych predpisov ustanovia Národná rada Slovenskej republiky a vláda Slovenskej republiky svojimi uzneseniami.  	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
14. V § 9 ods. 4 konkretizovať pojem „určených pravidiel“ odkazom na ne v poznámke pod čiarou. 
Odôvodnenie: požiadavka zrozumiteľnosti textu. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypustené. V zmysle generálneho splnomocnenia v § 2 ods. 3 podrobnosti o procese tvorby právnych predpisov a legislatívnotechnické pokyny zabezpečujúce systematickú a formálno-právnu jednotnosť právnych predpisov ustanovia Národná rada Slovenskej republiky a vláda Slovenskej republiky svojimi uzneseniami.  	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
15. V § 10 doplniť odsek 3 upravujúci podpisovanie vyhlášok a opatrení ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy, iných orgánov štátnej správy a Národnej banky Slovenska. 
Odôvodnenie: návrh textu neupravuje, kto a v akej lehote vyhlášky a opatrenia podpisuje. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
16. V § 11 ods. 3 definovať pojem „grafické vyobrazenie záhlavia Zbierky zákonov“. 
Odôvodnenie: požiadavka zrozumiteľnosti textu, nakoľko § 23 ods. 2 upravuje záhlavie prvej strany Zbierky zákonov, nie záhlavie vo všeobecnosti. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	N 	Nie je nevyhnuté definovať grafické vyobrazenie záhlavia priamo v zákone.  	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
17. V § 13 definovať pojem „konsolidované znenie právnych predpisov“ využitím definície z dôvodovej správy; ÚJD SR ďalej odporúča upraviť, či konsolidované znenie bude ministerstvo spravodlivosti zostavovať po každej novelizácii právneho predpisu, nakoľko uvedené zo znenia návrhu zákona jednoznačne nevyplýva. 
Odôvodnenie: požiadavka zrozumiteľnosti textu. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	N 	Predkladateľ nepovažuje za nevyhnutné definovať pojem konsolidované znenie právneho predpisu priamo v zákone. Definovanie vyplýva z dôvodovej správy. Ministerstvo spravodlivosti bude zostavovať konsolidované znenie po každej novelizácii.  	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
18. V § 17 ods. 2 ÚJD SR odporúča uverejniť celý obsah odôvodnenia rozhodnutí Ústavného súdu Slovenskej republiky. 
Odôvodnenie: navrhované zverejnenie len podstatnej časti odôvodnenia bez definície, čo sa myslí podstatnou časťou, môže viesť k subjektívnemu posudzovaniu. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Ustanovenie § 17 ods. 2. Vyhlasovanie rozhodnutí Ústavného súdu SR sa bude riadiť ustanoveniami zákona č. 38/1993 Z. z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov v znení neskorších predpisov. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
19. V § 17 ods. 3 ÚJD SR odporúča v prípade, ak právny predpis alebo jeho časť nebude vyhlásený v listinnej podobe Zbierky zákonov, aby vyšiel v listinnej podobe Zbierky zákonov aspoň oznam o vyhlásení tohto právneho predpisu alebo jeho časti v elektronickej podobe Zbierky zákonov s označením čísla a názvu tohto právneho predpisu alebo jeho časti. 
Odôvodnenie: cieľom pripomienky je požiadavka zachovania rovnakého číslovania v oboch podobách Zbierky zákonov. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
20. V § 19 ods. 4 za slová „konsolidované znenie“ vložiť slová „právnych predpisov“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
21. V § 21 ods. 2 za slová „úplné znenie“ vložiť slovo „opatrenia“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
22. V § 22 ods. 1 vložiť nové písmeno d), ktoré znie: 
„d) vyhlášok a opatrení ostatných ústredných orgánov štátnej správy podáva jeho vedúci alebo osoba oprávnená na jeho zastupovanie,“. 
Písmená d) až g) sa označujú ako písmená e) až h). 
Odôvodnenie: v návrhu § 22 absentuje úprava určenia osoby, kto podáva žiadosť o vyhlásenie vyhlášok a opatrení ústredných orgánov štátnej správy, hoci v súčasnosti je uvedené upravené v § 9 ods. 1 zákona č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
23. V § 22 ods. 5 ÚJD SR odporúča vypustiť slovo „najmä“ a pred slová „súhlasom osoby“ vložiť slovo „písomným“. 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. I. 
24. V § 25 ods. 5 slová „sa vedie“ nahradiť slovami „vedie ministerstvo spravodlivosti“. 
Odôvodnenie: upravenie adresnosti uloženej povinnosti. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
ÚJD SR 	II. K vlastnému materiálu Čl. III.: 
25. V § 68 ods. 1 slovo „zákona“ nahradiť slovami „právneho predpisu“. 
Odôvodnenie: ustanovenie § 7 návrhu zákona v poznámke pod čiarou na odkaz 54) upravuje „náležitosti návrhu právneho predpisu“. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
ÚJD SR 	k Vlastnému materiálu Čl. III. 
26. V § 70 ods. 2 poznámku pod čiarou na odkaz „9aa“ nad slovom „predpisu“ nahradiť odkazom „39aa“. 
Odôvodnenie: zavedenie poznámky pod čiarou k odkazu na zákon č. .../2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v novelizačnom bode 3. je označený „39aa“. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
ÚJD SR 	III. K Návrhu uznesenia vlády Slovenskej republiky:  
27. ÚJD SR odporúča zvážiť v bode C. uložiť vedúcemu Úradu vlády Slovenskej republiky úlohu: 
C. 1. predložiť do pripomienkového konania návrh novely Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky schválených uznesením vlády Slovenskej republiky č. 352/2010 z 25. mája 2010 tak, aby po schválení začala platiť súčasne so zákonom č. .../2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov (napr. termín: do 30. 09. 2015). 
Odôvodnenie: návrh zákona zasahuje svojou úpravou i do Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. Z uvedeného dôvodu ÚJD SR odporúča, aby k dátumu účinnosti návrhu zákona bolo platné už upravené znenie legislatívnych pravidiel vlády. 
Obyčajná pripomienka. 

 	O 	A 	Text návrhu uznesenia bol upravený. 	
ÚJD SR 	IV. K vlastnému materiálu, Dôvodovej správe A. Všeobecná časť, Dôvodovej správe B. Osobitná časť, Predkladacej správe, Návrhu uznesenia vlády Slovenskej republiky 
28. Očíslovať strany 
Odôvodnenie: legislatívno-technická pripomienka. 
Obyčajná pripomienka. 	O 	ČA 	Strany vlastného materiálu boli očíslované. Sprievodné dokumenty sú však vytvárané prostredníctvom šablón na Portáli právnych predpisov, ktorý ich však nečísluje.  	
ÚNMS SR 	K § 4 ods. 4 
V § 4 ods. 4 žiadame nasledujúce znenie druhej vety: „Poznámka pod čiarou má len informatívny charakter.". 

Odôvodnenie: 
Návrh nepovažujeme za vhodný aj vzhľadom na súčasne zaužívanú prax používania odkazov na technické normy v súlade s Prílohou č. 5 platných Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky, kde sa v bode 21, v ods. 8 a v bode 22, v ods. 8 pripúšťa používanie odkazov na technické normy v poznámkach pod čiarou, ktoré nie sú podľa bodu 22 ods. 1 súčasťou právneho predpisu. V súčasnosti zaužívaná prax je v súlade so zásadami normalizačnej praxe platnými v Európskej únii (nariadenie EÚ č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 87/95/EHS a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES) i v rámci medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná (Dohoda TBT WTO, EHK OSN). 

V prípade, že prvá alternatíva nebude akceptovaná, žiadame v § 4 ods. 4 za poslednú vetu doplniť nasledujúci text: „Ak sa v poznámke pod čiarou odkazuje na technické normy, poznámka pod čiarou má informatívny charakter." alebo alternatívne „To neplatí, ak sa v poznámke pod čiarou odkazuje na technické normy, v tom prípade má poznámka pod čiarou informatívny charakter.". 

Odôvodnenie: 
Návrh nepovažujeme za vhodný aj vzhľadom na súčasne zaužívanú prax používania odkazov na technické normy v súlade s Prílohou č. 5 platných Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky, kde sa v bode 21, v ods. 8 a v bode 22, v ods. 8 pripúšťa používanie odkazov na technické normy v poznámkach pod čiarou, ktoré nie sú podľa bodu 22 ods. 1 súčasťou právneho predpisu. V súčasnosti zaužívaná prax je v súlade so zásadami normalizačnej praxe platnými v Európskej únii (nariadenie EÚ č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 87/95/EHS a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES) i v rámci medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná (Dohoda TBT WTO, EHK OSN). 	Z 	A 	Posledná veta bola odstránená. Zostáva zachovaný súčasný stav, keď poznámky pod čiarou má len informatívny charakter. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 2 ods. 2 písm. c) návrhu zákona  
Navrhujeme nahradiť slová „súlad právneho predpisu so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z aktov medzinárodného práva“ slovami „súlad právneho predpisu s medzinárodnoprávnymi záväzkami Slovenskej republiky“. 

Odôvodnenie: Navrhovaná zmena lepšie odráža predmet a účel právnej úpravy. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 4 ods. 4 druhá veta návrhu zákona 
Navrhujeme prehodnotiť vloženie tohto ustanovenia, resp. doplniť, že poznámky pod čiarou nemajú normatívnu povahu, ale sú len informatívne. 

Odôvodnenie: Platné Legislatívne pravidlá vlády SR v prílohe č. 5, bod 22 prvý pododsek výslovne uvádzajú, že „[p]oznámky pod čiarou k príslušným odkazom nie sú súčasťou právneho predpisu; majú informatívnu hodnotu. Preto nesmú obsahovať veci, ktoré majú normatívnu povahu.“ Naopak návrh zákona uvádza len to, že sú súčasťou právneho predpisu. Z takto formulovaného ustanovenia môže vyplynúť, že i poznámky pod čiarou budú mať normatívnu povahu a že ich text bude právne záväzný. Avšak vzhľadom na to, že poznámky pod čiarou často obsahujú odkazy na súvisiace právne predpisy, a to často už i na predpisy zrušené alebo viackrát novelizované (teda nie v pôvodnom znení), považujeme navrhované ustanovenie za problematické a ťažko realizovateľné. 
 	O 	A 	Posledná veta bola odstránená. Zostáva zachovaný súčasný stav, keď poznámky pod čiarou má len informatívny charakter. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 5 ods. 1 návrhu zákona 
Navrhujeme za slová „prechodné ustanovenia,“ vložiť slová „záverečné ustanovenia vrátane odkazu na transpozičnú prílohu v znení: „Týmto zákonom sa preberajú právne záväzné akty Európskej únie uvedené v prílohe (č. ...)“. 
Navrhujeme tiež do tohto ustanovenia vložiť druhý odsek, ktorý bude znieť: „(2) Ak návrh právneho predpisu preberá do právneho poriadku Slovenskej republiky smernicu Európskej únie, musí obsahovať transpozičnú prílohu, v ktorej sa uvedie presné označenie preberaného právne záväzného aktu a údaj o jeho publikácii v Úradnom vestníku Úradnom vestníku Európskej únie. Transpozičná príloha má názov: „Zoznam preberaných právne záväzných aktov Európskej únie“, a to aj keď v nej bude uvedený iba jeden právne záväzný akt.“ 

Odôvodnenie: Návrh zákona vôbec neuvádza, že súčasťou právneho predpisu môžu byť i záverečné ustanovenia. Navyše, v platných Legislatívnych pravidlách vlády SR (čl. 4, ods. 2) je expressis verbis uvedené, že súčasťou záverečných ustanovení je i odkaz na transpozičnú prílohu, čo však v predloženom návrhu zákona absentuje. Návrh zákona ani spolu s ním predložené materiály však nehovoria o tom, že by sa malo od uvádzania transpozičného odkazu upustiť; toto by navyše bolo i v rozpore s tým, že smernice EÚ ukladajú členským štátom povinnosť uviesť v relevantnom národnom právnom predpise odkaz na transponovanú smernicu. 
Návrh zákona nenadväzuje na dnes existujúcu povinnosť vyžadujúcu, aby pri transpozícii smernice EÚ bola do právneho aktu vložená transpozičná príloha; ani však neuvádza, že by od tejto praxe malo byť upustené. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje za dostatočné zakotvenie základných náležitostí návrhu právneho predpisu v zákone. Podrobnosti budú upravené v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravdilách tvorby zákonov NR SR. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 7 ods. 2 druhá veta návrhu zákona 
Navrhujeme slovné spojenie „s inými právnymi predpismi“ nahradiť slovami „s medzinárodnoprávnymi záväzkami Slovenskej republiky“. 

Odôvodnenie: V kontexte čl. 1 ods. 2 Ústavy SR je dôležité, aby obsah právneho predpisu bol v súlade aj s medzinárodnoprávnymi záväzkami Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 9 ods. 2 písm. f) návrhu zákona  
Navrhujeme nahradiť termín „medzinárodné“ pojmom „medzinárodnoprávne“. 

Odôvodnenie: Navrhovaná zmena lepšie odráža predmet a účel právnej úpravy. 
 	O 	N 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania.  	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 20 ods. 1 návrhu zákona 
Toto ustanovenie navrhujeme preformulovať nasledovne: „V Zbierke zákonov sa vyhlasuje medzinárodná zmluva, rozhodnutie medzinárodného orgánu a rozhodnutie medzinárodnej organizácie (ďalej len „akty medzinárodného práva“).“ 

Odôvodnenie: Navrhovaná zmena lepšie odráža predmet a účel právnej úpravy, zaužívanú terminológiu a zachováva konzistentnosť textu. 
 	O 	N 	Ustanovenia bolo upravené inak. slová "akt medzinárodného práva" sa v návrhu právneho aktu nepoužíva ako legislatívna skratka, ale ako pojem, ktorý je definovaný v § 21 ods. 1.  	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 20 ods. 2 úvodná veta návrhu Zákona 
Úvodnú vetu navrhujeme preformulovať nasledovne: „Medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, sa vyhlasuje Zbierke zákonov, ak ide o“. 

Odôvodnenie: Navrhovaná zmena lepšie odráža predmet a účel právnej úpravy, zaužívanú terminológiu a zachováva konzistentnosť textu. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 20 ods. 6 návrhu zákona 
Slová „tvorí úplné znenie prílohu k oznámeniu“ navrhujeme nahradiť slovami „bude súčasťou oznámenia“. 

Odôvodnenie: Navrhovaná zmena lepšie odráža predmet a účel právnej úpravy, zaužívanú terminológiu a zachováva konzistentnosť textu. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 20 ods. 7 tretia veta in fine návrhu zákona 
Navrhujeme v poslednej vete tohto ustanovenia nahradiť slová „ods. 11 slovami „ods. 12“. 

Odôvodnenie: V danom ustanovení je nesprávne uvedený odkaz na ods. 11, správne má ísť o odkaz na ods. 12 (ide o odkaz na medzinárodné zmluvy uvedené v ods. 12). 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. Veta "Na takéto oznámenie sa nevzťahuje ustanovenie odseku 7." bola doplnená do odseku 12. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 20 ods. 10 návrhu zákona 
Navrhujeme slová „a to aj v štátnom jazyku“ nahradiť slovami „v prípade potreby aj v preklade do štátneho jazyka“. 

Odôvodnenie: Navrhovaná zmena lepšie odráža predmet a účel právnej úpravy, zaužívanú terminológiu a zachováva konzistentnosť textu. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 20 ods. 11 návrhu zákona 
Navrhujeme slová „prijatí aktu medzinárodného práva“ nahradiť slovami „prijatí alebo prístupe k medzinárodnej zmluve“. 

Odôvodnenie: Navrhovaná zmena lepšie odráža predmet a účel právnej úpravy, zaužívanú terminológiu a zachováva konzistentnosť textu. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 20 ods. 12 prvá veta návrhu zákona 
Navrhujeme vypustiť slová „o uzavretí takej medzinárodnej zmluvy“. 

Odôvodnenie: Navrhovaná zmena lepšie odráža predmet a účel právnej úpravy, zaužívanú terminológiu a zachováva konzistentnosť textu. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 22 ods. 1 písm. f) 
Navrhujeme slová „gestora aktu medzinárodného práva“ nahradiť slovami „príslušného ministerstva alebo ostatného ústredného orgánu štátnej správy“. 

Odôvodnenie: Navrhovaná zmena lepšie odráža predmet a účel právnej úpravy, zaužívanú terminológiu a zachováva konzistentnosť textu. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky a v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 22 ods. 1 návrhu zákona 
Navrhujeme doplniť nové písmeno: „h) rozhodnutí prezidenta Slovenskej republiky o prenesení právomoci uzatvárať niektoré medzinárodné zmluvy podáva kancelária prezidenta Slovenskej republiky“. 

Odôvodnenie: Tento návrh nadväzuje na ustanovenie §12 návrhu zákona, ktorý medzi inými aktmi, ktoré sa vyhlasujú v Zbierke zákonov, uvádza v písm. e) aj rozhodnutia prezidenta o prenesení právomoci dojednávať medzinárodné zmluvy. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MZVaEZ SR 	Čl. I § 22 ods. 6 návrhu zákona, ako i príslušné ustanovenie osobitnej časti dôvodovej správy 
Navrhujeme do návrhu zákona zakotviť mechanizmus vyhlasovania medzinárodných zmlúv v Zbierke zákonov najneskôr dňom nadobudnutia ich platnosti. 

Odôvodnenie: Na rozdiel od zákonov, ktoré nadobúdajú účinnosť, nadobúdajú medzinárodné zmluvy platnosť. 
 	O 	N 	§ 22 ods. 6 zavádza všeobecné pravdilo, že ministerstvo spravodlivosti dbá na to, aby všetky právne predpisy, akty medzinárodného práva a iné akty boli publikované do 15 dní odo dňa doručenia žiadosti o vyhlásenie. Je na predkladateľovi aktu medzinárodného práva, aby ministerstvu sprvodlivosti doručil akt medzinárodného práva v dostatočnom časovom predstihu tak, aby sa vypublikoval najneskôr dňom nadobudnutia jeho platnosti. 	
MZVaEZ SR 	Čl. II § 67 nový odsek 4 
Navrhujeme predkladateľovi, aby do tohto novelizačného bodu uviedol text navrhovanej poznámky pod čiarou 39aa). 

Odôvodnenie: Ide o legislatívno-technickú úpravu. 
 	O 	N 	Pripomienka sa týka novelizačného článku III, ktorý bol vypustený. Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.  	
MZVaEZ SR 	Dôvodová správa, osobitná časť 
Navrhujeme predkladateľovi, aby v jednotlivých bodoch osobitnej časti dôvodovej správy uvádzal tie ustanovenia návrhu zákona, ktorých sa daný bod dôvodovej správy týka. 

Odôvodnenie: Ide o návrh týkajúci sa správnej legislatívno-technickej úpravy. 
 	O 	A 	Dôvodová správa bola upravená v zmysle pripomienky. 	
MH SR 	Všeobecne k článku I 
Žiadame predkladateľa, aby v návrhu zákona zohľadnil aj uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 24/2015, ktorým bola prijatá nová Jednotná metodika na posudzovanie vybraných vplyvov. 
Odôvodnenie: Jednotná metodika na posudzovanie vybraných vplyvov upravuje proces posudzovania vplyvov počas tvorby či už legislatívnych alebo nelegislatívnych návrhov a významným spôsobom zasahuje do legislatívneho procesu. 
 	Z 	ČA 	Rozpor bol odstránený. V návrhu uznesenia vlády bola doplnená úloha pre ministra hospodárstva. 
 	
MH SR 	K čl. I § 7 
Žiadame predkladateľa, aby v § 7 ods. 2 upravil druhú vetu nasledovne: „Všeobecná časť dôvodovej správy obsahuje zhodnotenie súčasného stavu s uvedením potreby novej právnej úpravy, spôsobu jej vykonávania, zhrnutie vplyvov v súlade s doložkou vybraných vplyvov, súlad právneho predpisu s inými právnymi predpismi a právom Európskej únie a ďalšie skutočnosti nevyhnutné na posúdenie návrhu právneho predpisu.“. 
Odôvodnenie: uvádzanie hospodárskeho a finančného vplyvu nie je v súlade s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov, schválenou uznesením vlády Slovenskej republiky č. 24 zo 14. januára 2015 v znení uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 55 zo 4. februára 2015. 
 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienky.  	
MH SR 	K čl. I § 7 
­Žiadame predkladateľa, aby v § 7 doplnil nový odsek, v ktorom bude podobne ako dôvodová správa definovaná doložka vybraných vplyvov v súlade s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov. 
Odôvodnenie: jednotná metodika upravuje proces posudzovania vplyvov počas tvorby či už legislatívnych alebo nelegislatívnych návrhov a významným spôsobom zasahuje do legislatívneho procesu. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní Ministerstvo hospodárstva SR ustúpilo od zásadnej pripomienky. Definovanie doložky vplyvov bude naďalej obsiahnuté v Jednotnej metodike na posudzovanie vybraných vplyvov. 	
MH SR 	K čl. I § 9 ods. 2 
­Žiadame predkladateľa, aby v § 9 ods. 2 zosúladil súčasti zverejneného návrhu s náležitosťami návrhu právneho predpisu uvedenými v § 7 ods. 1. 
Odôvodnenie: odôvodnenie potreby návrhu, zhodnotenie súčasného stavu, či zhodnotenie vplyvov je podľa Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov schválenej uznesením vlády SR č. 24/2015 súčasťou doložky vybraných vplyvov. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie bolo prepracované, rozsah dokumentov zverejňovaných v predbežnej informácii sa vzhľadom na jej povahu zúžil.  	
MH SR 	K čl. I § 9 ods. 3 
­Žiadame predkladateľa, aby v § 9 ods. 3 konkrétnejšie vymedzil pojem „zásady určené vládou (§ 2 ods. 3)“. 
Odôvodnenie: z formulácie nie je jasné, o aké zásady ide. 
 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené. 	
MH SR 	K čl. I § 9 ods. 4 
­Žiadame predkladateľa, aby v § 9 ods. 4 konkrétnejšie vymedzil pojem „určené pravidlá“. 
Odôvodnenie: z formulácie nie je jasné, o aké pravidlá ide, resp. kto je oprávnený na ich určenie. 
 	Z 	A 	Ustanovenie bolo prepracované, bol doplnený odkaz na § 2 ods. 3. 	
MH SR 	K čl. III novelizačnému bodu 9 (§ 78a) 
­Odporúčame predkladateľovi § 78a slová „vyjadrenie vplyvov pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu“ nahradiť slovami „vyjadrenie vplyvov pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu vo forme doložky vybraných vplyvov ustanovenej uznesením vlády“ 
Odôvodnenie: zosúladenie ustanovenia s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov schválenou uznesením vlády Slovenskej republiky č. 24 zo 14. januára 2015 v znení uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 55 zo 4. februára 2015. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MH SR 	K čl. III novelizačnému bodu 10 
V nadväznosti na pripomienku k článku III § 78a odporúčame predkladateľovi nad rámec predkladaného návrhu doplniť návrh o novelizačný bod 10 v nasledovnom znení: „10. V § 79 ods. 4 písmeno d) znie: „d) pozmeňujúce a doplňujúce návrhy výborov, usporiadané podľa jednotlivých ustanovení návrhu zákona spolu s ich odôvodnením a vyjadrením vplyvov pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu vo forme doložky vybraných vplyvov ustanovenej uznesením vlády,“. 
Odôvodnenie: ide o zosúladenie ustanovenia s navrhovaným znením v § 78a. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MH SR 	K čl. I § 9 ods. 2 
Odporúčame prehodnotiť zaradenie ustanovenia § 9 ods. 2 do návrhu zákona. 
Odôvodnenie: zverejňovanie návrhu po dobu minimálne 10 pracovných dní, následný vznik povinnosti vyhodnotiť vznesené pripomienky a toto vyhodnotenie zverejniť ešte v predprípravnej fáze návrhu (dôvodová správa k § 9 ods. 2) by neúmerne predlžovalo trvanie legislatívneho procesu s prihliadnutím na skutočnosť, že v ďalšej fáze nasleduje riadne medzirezortné pripomienkové konanie, v ktorom majú všetky dotknuté subjekty možnosť sa opätovne k návrhu vyjadriť. 
 	O 	ČA 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania.  	
ÚV SR 	K Čl. I § 3 ods.8 
Ustanovenie obsahuje povinnosť používať „správne a ustálené právne pojmy“ pri preberaní právne záväzných aktov Európskej únie. Vzhľadom na rôznorodosť oblastí regulácie Európskej únie a vzhľadom na neustále rozširovanie regulácie sa obávame, že nie vždy bude možné pri preberaní právne záväzných aktov Európskej únie použiť ustálené právne pojmy. Podmienka, aby použité ustálené právne pojmy boli zároveň správne nepriamo pripúšťa situáciu použitia nesprávnych právnych pojmov, takýto opak by bol ale v rozpore s prezumpciou zákonnosti, preto je potrebné slovo „správne“ aj v zmysle zásady superfluum non nocet vypustiť bez náhrady. 

 	Z 	A 	Slová „správne a“ boli z ustanovenia vypustené. 	
ÚV SR 	K Čl. I § 4 ods.3 
Vykonávacím predpisom je aj nariadenie vlády Slovenskej republiky vydané na vykonanie článku 120 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky (tzv. aproximačné nariadenie vlády). Takéto nariadenie vlády môže upravovať spoločenské vzťahy, ktoré nie sú upravené v zákone. Túto možnosť je potrebné zohľadniť v Čl. I § 4 ods.3 návrhu zákona, v opačnom prípade by bol popretý význam tzv. aproximačných nariadení vlády. 
 	Z 	A 	Do ustanovenia bola doplnená výnimka pre aproximačné nariadenia vlády SR.  	
ÚV SR 	K čl. I § 4 ods. 4 
V poslednej vete sa navrhuje znenie podľa ktorého má byť poznámka pod čiarou súčasťou právneho predpisu. 
Podľa bodu 22. ods. 1 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky: „Poznámky pod čiarou k príslušným odkazom nie sú súčasťou právneho predpisu, majú informatívnu hodnotu. Preto nesmú obsahovať veci, ktoré majú normatívnu povahu.“. 
Na základe uvedeného požadujeme úpravu poslednej vety tak, aby bolo zrejmé, že poznámky pod čiarou má len informatívnu povahu, nie je právne záväzná a nemožno ňou alebo prostredníctvom nej upravovať veci normatívnej povahy. 
Z návrhu § 4 ods. 4 poslednej vety nie je zrejmé, či má mať poznámka pod čiarou normatívnu povahu alebo nie, ak áno nebolo by možné v aplikačnej praxi jednoznačne a spoľahlivo zistiť, ktoré poznámky pod čiarou sú súčasťou právneho predpisu (poznámky pod čiarou použité po účinnosti návrhu zákona) a ktoré poznámky pod čiarou nie sú súčasťou právneho predpisu (poznámky pod čiarou použité pred účinnosťou návrhu zákona). 
 	Z 	A 	Posledná vetu bola vypustená. Zostáva zachovaný súčasný stav, keď poznámky pod čiarou má len informatívny charakter. 	
ÚV SR 	K čl. I § 6 ods. 3 
§ 6 ods. 3 návrhu zákona upravuje zákaz tzv. prílepkov – teda spravidla novelizačných článkov, ktoré obsahovo a vecne bezprostredne nesúvisia s predmetom úpravy upraveným v čl. I. Ďalej sa navrhuje upraviť vrátenie návrhu zákona, ku ktorému boli uplatnené pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy väčšieho rozsahu počas rokovania v Národnej rade Slovenskej republiky na dopracovanie predkladateľovi. 
Keďže ide o úpravu legislatívneho procesu v Národnej rade Slovenskej republiky, sme toho názoru, že predmetné ustanovenie systematicky patrí do zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. v znení neskorších predpisov a nie do čl. I návrhu zákona o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

 	Z 	A 	Prepracované ustanovenie zavádza všeobecný zákaz spájať obsahovo nesúvisiace novely, resp. možnosť spájať len obsahovo súvisiace novely. Toto pravidlo nebude platiť len pre rokovanie v NRSR, ale všeobecne pre celý legislatívy proces. 	
ÚV SR 	K Čl. I § 8 ods. 1 
Tvorba návrhu právneho predpisu sa podľa navrhovaného ustanovenia má vykonávať výlučne ex lege v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov. Bez poznania uvedeného elektronického systému a odskúšania jeho funkčnosti nemožno súhlasiť s tým, aby sa všetky návrhy právnych predpisov mali tvoriť v takom systéme. 

 	O 	A 	Výnimka z použitia portálu bola do návrh zákona zapracovaná v § 28. 	
ÚV SR 	K Čl. I § 8 ods. 1 
Aj po zabezpečení funkčnosti elektronického systému tvorby právnych predpisov musí existovať výnimka z povinnosti použiť tento systém tak, aby tvorba návrhov právnych predpisov nebola, napr. pri mimoriadnych okolnostiach ako podanie návrhu na skrátené legislatívne konanie alebo výpadok systému, limitovaná. 	Z 	A 	Výnimka z povinnosti použiť elektornický systém tvorby právnych predpisov bola zapracovaná do návrhu zákona.  	
ÚV SR 	K Čl. I § 9 ods. 3 
Slovo „zásad“ žiadame nahradiť slovom „pravidiel“. Vláda Slovenskej republiky nebude určovať len zásady pripomienkového konania ale aj jeho pravidlá tak, ako je tomu aj doteraz. 

 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienky. 	
ÚV SR 	K čl. I § 12  
Navrhujeme do výpočtu iných aktov, ktoré sa vyhlasujú v Zbierke zákonov SR, výslovne uviesť aj nasledovné akty: 
Rozhodnutie Národnej rady SR o vypovedaní vojny, rozhodnutie o uzavretí mieru, 
Rozhodnutie prezidenta o vyhlásení vojnového stavu, rozhodnutie o skončení vojnového stavu, 
Rozhodnutie prezidenta o vyhlásení výnimočného stavu, rozhodnutie o skončení výnimočného stavu, 
Rozhodnutie vlády SR o vyhlásení núdzového stavu, rozhodnutie o skončení núdzového stavu, 
Rozhodnutie o obmedzení základných práv a slobôd a uložení povinností, 
Uznesenia Parlamentnej rady SR, uznesenia Bezpečnostnej rady SR, uznesenia bezpečnostných rád krajov a uznesenia bezpečnostných rád obvodov. 
Prípadne to vyriešiť len odkazom na konkrétne ustanovenie ústavného zákona. 

Odôvodnenie: Nakoľko súčasný návrh vyhlasovania iných aktov v Zbierke zákonov SR, ktorými by mali byť rozhodnutia prezidenta SR o vyhlásení vojnového stavu alebo výnimočného stavu, nezahŕňa celý rozsah ustanovenia čl. 11 ods. 1 ústavného zákona č. 227/2002 Z.z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu v platnom znení požadujeme doplniť aj ďalšie akty. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený vložením odkazu na čl. 11 ods. 1 ústavného zákona 227/2002 Z.z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu v platnom znení. 	
ÚV SR 	K Čl. I § 13 
Podľa druhej vety § 13 majú byť vyhlásené konsolidované znenia označené Ministerstvom spravodlivosti SR právne záväzné. Z dôvodu právnej istoty nesúhlasíme s tým, aby spôsob označenia právne záväzných znení bol len na rozhodnutí Ministerstva spravodlivosti SR. Vzhľadom na právne následky záväzných znení musí spôsob označenia vyplývať zo zákona. 

 	Z 	A 	Spôsob označenia právne záväzných konsolidovaných znení bude definovaný priamo zákonom. 	
MZ SR 	K § 1  
Ustanovenie odporúčame preformulovať vo vzťahu k úprave „podrobností“ o Zbierke zákonov Slovenskej republiky. 
Odôvodnenie: V ustanovení sa uvádza, že predmetom úpravy zákona sú „podrobnosti“ o Zbierke zákonov SR. Navrhované znenie navádza k tomu, že „základná“ úprava Zbierky zákonov je už súčasťou právneho poriadku SR. Ústava SR síce v čl. 87 ods. 4 ustanovuje, že podrobnosti o vyhlasovaní zákonov, medzinárodných zmlúv a právne záväzných aktov medzinárodnej organizácie podľa čl. 7 ods. 2 ustanoví zákon, avšak nejde o podrobnosti o publikačnom prostriedku, ale o podrobnosti o vyhlasovaní. Z uvedeného dôvodu odporúčame text § 1 vhodným spôsobom upraviť. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
MZ SR 	K § 2 ods. 3 
Žiadame vypustiť navrhované splnomocnenie na úpravu podrobností o procese a tvorbe právnych predpisov a základných legislatívnotechnických pokynov zabezpečujúcich systematickú a formálno-právnu jednotnosť právnych predpisov uzneseniami NR SR a vlády SR. Táto pripomienka je zásadná. 
Odôvodnenie: Navrhovaný duálny systém úpravy podrobností o procese a tvorbe právnych predpisov a základných legislatívnotechnických pokynov je v rozpore so samotným cieľom úpravy zákona. Už v odôvodnení k § 1 sa uvádza, že cieľom je vytvorenie systému, ktorý bude obsahovať už zjednotené pravidlá a prostredníctvom ktorého sa budú jednotne tvoriť právne predpisy, či generovať ich novelizácie. Text § 2 ods. 3 však zavádza „dvojkoľajnosť“, ktorá vytvára podmienky práve na vznik rozdielov (v rámci uznesenia vlády SR a uznesenia NR SR). Aj samotné znenie ustanovenia je protirečivé, keďže systematickú a formálno-právnu jednotnosť právnych predpisov majú ustanoviť uznesenia dvoch rôznych orgánov, pričom nie je ustanovené pravidlo, ako sa má postupovať v prípade nesúladu, alebo protichodných ustanovení. Vhodnou alternatívou odstránenia možnosti vzniku disproporcií by bolo vydanie vykonávacieho predpisu Ministerstvom spravodlivosti SR, ktorý by upravil jednak podrobnosti o procese a tvorbe právnych predpisov, ako aj základné legislatívnotechnické pokyny. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený. MZ SR na rozporovom konaní ustúpilo od zásadnej pripomienky. Predkladateľ trvá na zachovaní súčasného právneho stavu a ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MZ SR 	K § 5 ods. 2 a k dôvodovej správe k § 5 
Odporúčame zosúladiť text ustanovenia a dôvodovú správu. 
Odôvodnenie: V odôvodnení k § 5 ods. 2 sa uvádza povinnosť vydať vykonávací predpis. Táto skutočnosť však zo samotného textu ustanovenia nevyplýva. Ustanovenie obsahuje len povinnosti vo vzťahu k formulovaniu splnomocňovacieho ustanovenia. 
 	O 	A 	Dôvodová správa uvádza, že je potrebné venovať patričnú pozornosť správnemu formulovaniu splnomocňovacieho ustanovenia, pretože ak zákon obsahuje splnomocňovacie ustanovenie, je príslušný orgán, ktorý je splnomocnený v splnomocňovacom ustanovení, povinný tento vykonávací predpis vydať.  	
MZ SR 	K § 7 ods. 1 a dôvodovej správe k § 7 –  
znenie ustanovenia a dôvodovú správu odporúčame zosúladiť. 
Odôvodnenie: V § 7 ods. 1 sa ustanovuje predkladacia správa za obsahovú súčasť návrhu právneho predpisu. Avšak v odôvodnení k § 7 ods. 1 sa dopovedáva, že predkadacia správa je súčasťou návrhu právneho predpis len na vládnej úrovni. Odporúčame preto osobitne ustanoviť súčasti návrhu právneho predpisu pre jednotlivé fázy legislatívneho procesu. 
 	O 	A 	Text dôvodovej správy bol upravený.  	
MZ SR 	K § 7 ods. 2 
Zo znenia ustanovenia o dôvodovej správe odporúčame vypustiť slová „jej hospodárskeho a finančného vplyvu“. 
Odôvodnenie: V § 7 ods. 1 sa ako osobitná súčasť návrhu právneho predpisu uvádza doložka vybraných vplyvov, pričom v odseku 2 sú uvedené hospodárske a finančné vplyvy ako súčasť dôvodovej správy. Vzhľadom na skutočnosť, že doložka vybraných vplyvov obsahuje komplexné posúdenie vplyvov návrhu právneho predpisu aj na hospodárstvo a financie, odporúčame „vplyvy“ ponechať iba v rámci odseku 1. 
 	O 	A 	Text ustanovení bol upravený. 	
MZ SR 	K § 7 ods. 1 a 3 
Ustanovuje sa, že pri každej novelizácii právneho predpisu je súčasťou aj informatívne konsolidované znenie. Vzhľadom na skutočnosť, že nie všetky právne predpisy sa uverejňujú v Zbierke zákonov v úplnom znení, ale iba uverejnením oznámenia o ich vydaní, navrhujeme, aby informatívne konsolidované znenie bolo súčasťou len tých návrhov právnych predpisov, ktoré sa uverejňujú v úplnom znení. 
Odôvodnenie: K mnohým právnym predpisom nižšej právnej sily ani v súčasnosti neexistuje konsolidované znenie, čím by sa proces prípravy ich noviel značne predĺžil. 
 	O 	N 	Snahou predkladateľa je sprístupňovať konsolidované znenia všetkých novelizovaných predpisov. Konsolidované znenia novelizovaných opatrení, však podľa § 19 ods. 5 nebudú zverejňované v priamo Zbierke zákonov SR, ale budú dostupné v systéme Slov-Lex v samostanej záložke a tieto kosolidované znenia budú mať len informatívny charakter. Práve povinnosťou pre predkladteľa vytvárať konsolidované znenia novelizovaného opatrenia sa postupne vytvorí aj databáza týchto vykonávacích právnych predpisov a znenie opatrení bude dostupnejšie pre ich adresátov. 	
MZ SR 	K § 9 ods. 2 a dôvodovej správe k § 9 
Zásadná pripomienka – Nie je jasný zmysel zverejnenia návrhu právneho predpisu pred pripomienkovým konaním. Ustanovenie žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: Ustanovenie je nezrozumiteľné, navyše odôvodnenie ustanovenia v dôvodovej správe nekorešponduje s návrhom. V rámci dôvodovej správy sa dopovedávajú určité skutočnosti, ktoré by mali byť súčasťou úpravy návrhu zákona. Informácie v dôvodovej správe sú zároveň protirečivé. Ako príklad uvádzame z odôvodnenia k § 9 ods. 2: „Nepôjde o pripomienkové konanie, pripomienky sa nebudú vyhodnocovať a nebudú sa konať rozporové konania. ... Po zverejnení vyššie uvedených informácií by mala mať verejnosť čas minimálne 10 pracovných dní na pripomienkovanie týchto informácií a dokumentov. ... Súčasťou verejného súboru by bolo aj ich vyhodnotenie zo strany subjektu, ktorý návrh právneho predpisu pripravuje. ... Nevznikla by mu povinnosť uskutočniť rokovania o doručených pripomienkach, len fakultatívne, ale vznikla by mu povinnosť ich vyhodnotiť a toto vyhodnotenie zverejniť.“. Dvojnásobné pripomienkovanie neprimerane predĺži legislatívny proces, pričom prínos z hľadiska kvality predpisu a verejnej kontroly je diskutabilný. 
 	Z 	ČA 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia pripomienkového konania. 	
MZ SR 	K § 9 ods. 5 
Ustanovenie odporúčame upraviť a jasne naformulovať, podľa akých a kým „určených pravidiel“ sa uskutočňuje pripomienkové konanie k návrhom zákonov, ktoré predkladajú poslanci národnej rady a výbory národnej rady. 
Odôvodnenie: Ustanovenie v takomto znení nie je dostatočne jasné a zrozumiteľné. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo vypustené. V zmysle generálneho splnomocnenia v § 2 ods. 3 podrobnosti o procese tvorby právnych predpisov a legislatívnotechnické pokyny zabezpečujúce systematickú a formálno-právnu jednotnosť právnych predpisov ustanovia Národná rada Slovenskej republiky a vláda Slovenskej republiky svojimi uzneseniami.  	
MZ SR 	K § 10 
Odporúčame z odseku 1 vypustiť prvú vetu a súčasne doplniť aj nový odsek 3, v ktorom sa ustanoví podpisovanie vyhlášok a opatrení. 
Odôvodnenie: Poznamenávame, že text obsiahnutý v prvej vete odseku 1 je predmetom úpravy Ústavy SR, (pričom v prípade podpisovania zákona úprava nie je úplná, keďže článok 87 Ústavy SR ráta aj s možnosťou, keď prezident zákon nebude podpisovať). V druhej vete odseku 1 nie je riešená situácia, keď prezident SR podpisuje zákon, ku ktorému uplatnil pripomienky, keďže článok 87 Ústavy SR nevylučuje ani možnosť, že prezident SR podpíše zákon po jeho opätovnom schválení. V navrhovanom znení ustanovenia § 10 sú uvedené len zákony a nariadenia vlády (resp. ich podpisovanie), absentuje podpisovanie vyhlášok a opatrení. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
MZ SR 	K § 11 ods. 1 
Odporúčame doplniť, že právne predpisy, akty medzinárodného práva a iné právne akty sa v Zbierke zákonov vyhlasujú uverejnením. 
Odôvodnenie: Ide o spresnenie, pričom „vyhlásenie uverejnením“ sa používa napríklad aj v § 17. Časť návrhu zákona týkajúcu sa Zbierky zákonov preto odporúčame v tomto ohľade terminologicky zjednotiť. 
 	O 	A 	Ustanovenie § 12 bolo upravené. 	
MZ SR 	K § 11 ods. 2 
Ustanovuje sa, že v prípade rozdielu v texte elektronickej podoby a listinnej podoby Zbierky zákonov má prednosť text uverejnený v elektronickej podobe Zbierky zákonov. Odporúčame, aby prednosť mala listinná podoba Zbierky zákonov. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na skutočnosť, že aj samotný návrh zákona ráta s tým, že môže prísť k dočasnej nefunkčnosti elektronickej podoby Zbierky zákonov (nedostupnosť informačných systémov), kedy nebude možné ani porovnať alebo overiť prípadné rozdiely, odporúčame zakotvenie prednosti listinnej podoby Zbierky zákonov. Bolo by to v súlade aj s ustanovením § 27, v zmysle ktorého ak je rozdiel medzi vyhlásenou listinnou podobou právneho predpisu, aktu medzinárodného práva alebo právneho aktu a ich elektronickou podobou sprístupnenou podľa § 27 odseku 1, prednosť má vyhlásená listinná podoba. 
 	O 	N 	§ 27 ods. 1 ustanovuje prednosť listinnje podoby vzhľadom na skutočnosť, že v čase publikovania týchto právnych predpisov bola jedinou právne záväznou podobou listinná podoba. V súčasnosti keď sa bude Zbierka zákonov SR vydávať aj v listinnej podobe aj v elektronickej podobe je možné si vybrať, ktorá z týchto záväzných podôb bude mať v prípade rozdielu prednosť. V súvislosti s vyhliadkami, že v budúcnosti sa možno bude Zbierka zákonov SR vyhlasovať len v elektronickej podobe si predkladateľ zvolil v prípade rozdielu v texte prednosť elektronickej podoby.  	
MZ SR 	K § 13 
Ustanovuje sa, že vyhlásené konsolidované znenia, ktoré ministerstvo spravodlivosti vhodným technickým spôsobom označí, sú právne záväzné. Odporúčame bližšie špecifikovať, čo sa považuje za „vhodný technický spôsob“ označenia. 
Odôvodnenie: V § 27 ods. 1 sa ustanovuje, že právne predpisy sprístupnené podľa tohto odseku možno využiť na právne účely, ak ich ministerstvo spravodlivosti vhodným spôsobom označí za zhodné s listinnou podobou. Toto ustanovenie však obsahuje aj splnomocnenie na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorým ministerstvo spravodlivosti ustanoví podrobnosti o takomto označení. Obdobnú úpravu odporúčame aj v § 13. 
 	O 	A 	Slovné spojenie "„vhodný technický spôsob“ bolo z návrhu zákona vypustené rovnako ako aj splnomocňovacie ustanovenie na vydanie vykonávacieho právneho predpisu. V prípade § 14 ministerstvo spravodlivosti konsolidované znenie označí ako právne záväzné a v prípde § 27 znenie označí za zhodné s listinnou podobou. 	
MZ SR 	K § 17 ods. 3 
Zásadná pripomienka – Ustanovuje sa, že ministerstvo spravodlivosti môže rozhodnúť, že právny predpis (s výnimkou ústavy, ústavného zákona, zákona a nariadenia vlády) alebo jeho časť, ktoré vzhľadom na charakter a rozsah nie je účelné vyhlásiť v listinnej podobe Zbierky zákonov, sa uverení výlučne v elektronickej verzii. Žiadame o jasné určenie pravidiel, v ktorých prípadoch sa nebude právny predpis alebo jeho časť uverejňovať v listinnej podobe. 
V tejto súvislosti z dôvodu terminologickej čistoty a jednotného používania pojmov v návrhu zákona upozorňujeme aj na nejednotné používanie elektronická verzia a elektronická podoba Zbierky zákonov. 
Odôvodnenie: Pri navrhovanom znení ustanovenia môže nastať situácia, že predkladateľ právneho predpisu sa až následne dozvie, že právny predpis určený širokému okruhu subjektov nebude dostupný v listinnej podobe. Je preto potrebné ustanoviť jasné pravidlá, ktoré túto skutočnosť umožnia predvídať od samého začiatku. 
 	Z 	A 	Do textu ustanovenia § 17 ods. 3 boli doplnené slová „po dohode s predkladateľom“. 	
MZ SR 	K § 19 ods. 2 
Ustanovenie odporúčame zosúladiť s § 5 ods. 1. 
Odôvodnenie: V § 19 ods. 2 sa ustanovuje, že ak v právnom predpise nie je uvedený deň nadobudnutia účinnosti, nadobúda účinnosť 15. dňom odo dňa vyhlásenia v Zbierke zákonov, pričom pri systematike členenia právneho predpisu v § 5 ods. 1 sa uvádza aj ustanovenie o účinnosti právneho predpisu. 
 	O 	A 	Ustanovenie § 19 ods. 2 bolo upravené tak, že sa zachováva v súčasnosti platná právna úprava. 	
MZ SR 	K § 19 ods. 5 
Ustanovenie odporúčame vypustiť alebo vhodne preformulovať. 
Odôvodnenie: V § 19 ods. 2 sa ustanovuje, že právny predpis môže nadobudnúť účinnosť aj dňom vyhlásenia v Zbierke zákonov. Navyše „tvorba a schvaľovanie“ predpisov v časti zákona týkajúcej sa Zbierky zákonov nemá opodstatnenie. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo ponechané v pôvodne navrhovanom znení. Ustanovenie § 20 ods. 2 bolo preformulované tak, že sa zachováva v súčasnoti platná právna úprava.  	
MZ SR 	K § 22 
Odporúčame text zjednotiť z hľadiska uvádzania subjektov žiadajúcich o vyhlásenie právneho predpisu alebo iného aktu v Zbierke zákonov. 
Odôvodnenie: V § 22 ods. 1 písm. a), b) a f) sa ako žiadatelia uvádzajú inštitúcie, resp. ich organizačné útvary (Kancelária NR SR, Úrad vlády SR), v písm. c) až e) a g) osoby (napr. minister, guvernér NBS). Súčasne v písmenách d, e) a g) je uvedená aj osoba oprávnená na zastupovanie, pričom v písmene c) nie. Odporúčame uvádzať jednotným spôsobom. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MZ SR 	K § 26 ods. 2 a 3 
V § 26 ods. 2 a 3 odporúčame namiesto slov „chybného textu“ uviesť slová „opravu chyby“. 
Odôvodnenie: Ide o terminologické zjednotenie, keďže v texte sa používa „oznámenie o oprave chyby“, ako aj „vyhlásenie chybného textu“, pričom aj v samotnom nadpise sa uvádza „Oprava chýb v Zbierke zákonov“, nie chybného textu. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
MZ SR 	K § 26 ods. 3 
Odporúčame subjekty, ktoré sa informujú o zabezpečení opravy chyby, rozšíriť aj o predkladateľa právneho predpisu v prípade, keď ministerstvo spravodlivosti zabezpečuje opravu chyby na základe vlastnej iniciatívy. 
Odôvodnenie: Pri navrhovanom znení odseku 3 (v prípade zabezpečenia opravy chyby z vlastnej iniciatívy ministerstva spravodlivosti) chýba informovanosť predkladateľa právneho predpisu o oprave chyby, keďže v tomto prípade zrejme nie je žiadateľom. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MZ SR 	K čl. III bodu 6 (§ 68) 
V odseku 2 odporúčame vypustiť slovo „primerane“. 
Odôvodnenie: Ak má zákon o tvorbe právnych predpisov zabezpečiť jednotný postup pri príprave zákonov až po ich schvaľovanie, nie je dôvod, aby sa tento zákon podľa zákona o rokovacom poriadku NR SR vzťahoval na jazyk zákona, obsah zákona a systematické členenie zákona iba primerane. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MZ SR 	K čl. III bodu 9 (§ 78a) 
Z navrhovaného ustanovenia nie je jasné, o aké „vplyvy“ ide. Odporúčame špecifikovať. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na skutočnosť, že môže ísť o vplyvy hospodárskeho a finančného dosahu pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu, ale aj o vplyvy na právny poriadok SR, či konkrétny právny predpis, odporúčame ustanovenie upraviť. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MPSVR SR 	Všeobecne k návrhu zákona 

Z predloženého návrhu zákona ani z dôvodovej správy nevyplýva na akej úrovni (novelizačná úprava na úrovni slova, odseku) umožní elektronický systém tvorby právnych predpisov novelizáciu právnych predpisov. Vzhľadom na to, že z vecného hľadiska nie je niekedy vhodné v rámci novely právneho predpisu otvárať ustanovenia napr. celého odseku zásadne žiadam nastavenie elektronického systému tvorby právnych predpisov tak, aby umožnil novelizačné úpravy až na úrovni slova. 
 	Z 	A 	Elektronický systém tvorby právnych predpisov umožňuje novelizačné úpravy na úrovni slova. 
 	
MPSVR SR 	K čl. I § 2 ods. 3 

Zásadne žiadam, v súvislosti s prijatím tohto návrhu ako zákona, upraviť splnomocňovacie ustanovenie § 2 ods. 3 tak, že Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky bude splnomocnené na vydanie vykonávacieho právneho predpisu, ktorý ustanoví podrobnosti 
o procese a tvorbe právnych predpisov a základné legislatívnotechnické pokyny pre vládu Slovenskej republiky a Národnú radu Slovenskej republiky, ktoré budú v súlade s predkladaným návrhom zákona. 
Odôvodnenie: 
Neexistuje logické odôvodnenie existencie dvoch metodík na prípravu právnych predpisov najmä v prípade, ak právny predpis prechádza legislatívnym procesom aj na úrovni vlády Slovenskej republiky aj na úrovni Národnej rady Slovenskej republiky. Návrh predkladateľa v tomto smere nie je v súlade s požiadavkami kladenými na právny poriadok Slovenskej republiky z hľadiska jeho vyváženosti a prehľadnosti. 

 	Z 	N 	Rozpor odstránený, MPSVR SR ustúpilo od zásadnej pripomienky. Predkladateľ trvá na zachovaní súčasného právneho stavu a ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 3 ods. 1 

Zásadne žiadam v čl. I § 3 ods. 1 na konci pripojiť túto vetu: 
„Pri používaní podstatných mien sa uprednostní výraz neutrálnej formy, ktorý je nediskriminačný a zahŕňa mužov aj ženy.“. 
Odôvodnenie: 
Jazyk nielen v právnych predpisoch predstavuje dôležitý nástroj vyjadrenia hodnotového nastavenia spoločnosti. Odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy č. R (90) 4 
na odstránenie sexizmu z jazyka, prijaté 21. februára 1990, tvrdí, že jazyk výlučným alebo prevažným používaním tvarov mužského rodu zneviditeľňuje existenciu žien, čím prispieva k nerovnosti medzi ženami a mužmi. Výbor ministrov Rady Európy vyslovene odporúča „uviesť terminológiu používanú v právnych textoch, verejnej správe a vzdelávaní do súladu s princípom rodovej rovnosti“. 
Podľa prílohy k odporúčaniu Výboru ministrov Rady Európy Rec (2003) 3 o vyváženej účasti žien a mužov na politickom a verejnom rozhodovaní z 12. marca 2003 by mali členské štáty najmä „prijať administratívne opatrenia, aby úradný jazyk odrážal vyvážený podiel na moci medzi ženami a mužmi“. 
Ďalšie odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy CM/Rec (2007) 17 o štandardoch a mechanizmoch rodovej rovnosti z 21. novembra 2007 požaduje od členských štátov využívanie nediskriminačného jazyka zahŕňajúceho rovnako mužov i ženy v úradných dokumentoch, osobitne právnych predpisoch, v úradnom styku, vo vzdelávaní a v médiách. 
Viaceré štáty Európy prispôsobili svoj úradný jazyk tak, aby bol viac inkluzívny a zahŕňal oba rody. Ako príklad uvádzam nemecký spolkový Zákon na presadzovanie rovnosti žien a mužov v štátnej správe a súdnictve, prijatý v roku 2001, ktorý hovorí: „Zákony a predpisy federálnej vlády majú rovnosť medzi ženami a mužmi vyjadrovať aj po jazykovej stránke. To platí aj pre úradnú korešpondenciu.“. 
Rovnako Európsky parlament zaviazal používať rodovo neutrálny jazyk vo všetkých svojich publikáciách a oznámenia - „...vyhnúť sa používaniu slov, ktoré sa môžu chápať ako zaujaté, diskriminačné alebo ponižujúce z dôvodu, že implikujú nadradenosť jedného pohlavia 
nad druhým, keďže pohlavie osoby je, alebo by vo väčšine prípadov malo byť, nepodstatné...“. (Rodovo neutrálny jazyk v Európskom parlamente, 2009, s. 3) 
Úlohu rodovo neutrálneho jazyka zdôrazňuje aj vládou Slovenskej republiky prijatá Celoštátna stratégia ochrany podpory ľudských práv v Slovenskej republike (uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 71 z 18. februára 2015). 
Využívanie pomenovaní osôb v ženskom a mužskom rode má oporu v akademickej Morfológii slovenského jazyka, ktorá je základnou kodifikačnou príručkou podľa ktorej „slovenčina je jazyk, v ktorom gramatický rod v prípade životných podstatných mien odráža prirodzený rod... Názvy ženských osôb sú spravidla feminína. Toto pravidlo sa do istej miery kríži s tendenciou, aby sa mužské osobné názvy využívali vedľa svojho vlastného, užšieho významu i ako súhrnné názvy osôb bez rozlíšenia pohlavia (učitelia = učitelia a učiteľky)... Zatiaľ čo odrazová kategória rodu sa považuje za pravidlo, fenomén generického maskulína za tendenciu.“. 
Ako príklad použitia nediskriminačného jazyka uvádzam nahradenie tvarov odvodených z prídavných mien ako napr. výraz poškodený výrazom poškodená osoba. 

 	Z 	N 	Rozpor odstránený. MPSVR SR ustúpilo od zásadnej pripomienky. Nie je vhodné do zákona zaktoviť dodržiavanie navrhovanej zásady, a to najmä s ohľadom na skutočnosť, že vytváraním neutrálnych foriem by neprimerane vzrástol rozsah textu predpisov, čo by mohlo spôsobovať ich neprehľadnosť, a tiež s ohľadom, na skutočnosť, že v mnohých pojmoch vytvorenie neutrálnej formy nie je ani objektívne možné. Navrhovanú zásadu Predkladateľ zohľadní v pripravovanej novele Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 9 ods. 2  
Zásadne žiadam vypustiť čl. I § 9 ods. 2. 

Odôvodnenie: 
Zverejnenie návrhu právneho predpisu v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov ešte pred pripomienkovým konaním (a v rozsahu ako navrhuje predkladateľ) predstavuje 
časovo a administratívne náročný proces. Nepovažujem za potrebné zverejňovať návrh právneho predpisu spolu so všetkými uvedenými informáciami ešte pred pripomienkovým konaním, keďže tieto sú súčasťou materiálu v pripomienkovom konaní. Prijatím navrhovanej úpravy by sa sťažil a predĺžil celý legislatívny proces. Na základe uvedeného považujem 
za postačujúce oboznámiť sa s pripravovaným návrhom právneho predpisu v rámci pripomienkového konania. 
 	Z 	ČA 	Rozor odstránený. Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania. Rozsah materiálov, ku ktorým bude mať navrhovateľ povinnosť vykonať predbežnú informáciu ustanoví vláda SR a NR SR svojimi uzneseniami. 
 	
MPSVR SR 	Všeobecne k návrhu uznesenia vlády Slovenskej republiky 

Dovoľujem si upozorniť, že v nadväznosti na navrhovanú právnu úpravu bude potrebné aktualizovať aj Jednotnú metodiku na posudzovanie vybraných vplyvov schválenú uznesením vlády Slovenskej republiky č. 24 zo 14. januára 2015 v znení uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 55 zo 4. februára 2015, ktorej predkladateľom je minister hospodárstva Slovenskej republiky. Odporúčam túto skutočnosť zohľadniť v predloženom návrhu uznesenia vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	Návrh uznesenia vlády bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	Všeobecne k návrhu zákona 

Dovoľujem si upozorniť, že z návrhu zákona ani dôvodovej správy nie je zrejmé, či portál právnych predpisov bude súčasťou elektronického systému tvorby právnych predpisov. 
Odôvodnenie: 
Domnievam sa, že nie je zámerom predkladateľa zaviesť právnu úpravu, ktorou by bola ustanovená povinnosť predkladateľa viesť pripomienkové konania súbežne v dvoch elektronických informačných systémoch a preto odporúčam túto skutočnosť uviesť v dôvodovej správe. 
 	O 	A 	Súčasne s prípravou novej elektornickej Zbierky zákonov SR je pripravovaný nový elektronický systém tvorby právnych predpisov, ktorý by mal od 1. apríla 2016 plne nahradiť Portál právnych predpisov.  	
MPSVR SR 	K čl. I § 1 

Odporúčam v čl. I § 1 za slová „Ústavy Slovenskej republiky“ vložiť legislatívnu skratku „(ďalej len „ústava“)“ a v zavedenej legislatívnej skratke slovo „Zbierka“ nahradiť slovom „zbierka“ a túto zmenu zohľadniť aj v ďalšom texte. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka, s poukázaním na znenie § 17 ods. 3 a § 22 ods. 1 
písm. a) návrhu zákona. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 2 ods. 3 

Odporúčam v čl. I § 2 ods. 3 v zavedenej legislatívnej skratke slovo „Národná“ nahradiť slovom „národná“ a túto zmenu zohľadniť aj v ďalšom texte. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 3 ods. 3 

Odporúčam v čl. I § 3 ods. 3 poslednú vetu doplniť o obdobnú výnimku, ako je výnimka navrhovaná vo štvrtej vete. 
Odôvodnenie: 
Domnievam sa, že z časti nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky (II. ÚS 161/09) citovanej v osobitnej časti dôvodovej správy k § 3 ods. 3 nevyplýva striktná požiadavka jednotného významu právneho pojmu v tom istom právnom predpise. Poukazujem v tejto súvislosti na § 37a zákona č. 283/2002 Z. z. o cestovných náhradách v znení zákona 
č. 530/2004 Z. z. Naopak, ako vyplýva z uvedeného nálezu, pokiaľ je to výslovne v právnom predpise vyjadrené, adresát právnej normy nebude očakávať, že rovnako označený pojem bude mať nevyhnutne rovnaký význam. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy bez doplnenia výnimky.  	
MPSVR SR 	K čl. I § 3 ods. 4 písm. b) 

Odporúčam v čl. I § 3 ods. 4 písm. b) slovo „rovnomenného“ nahradiť slovom „rovnakého“. 
Odôvodnenie: 
V záujme terminologickej presnosti. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 3 ods. 7 písm. b) 

Odporúčam v čl. I § 3 ods. 7 písm. b) slová „v upravovanom odvetví“ nahradiť slovami 
„v spoločenských vzťahoch upravovaných v právnom predpise“. 
Odôvodnenie: 
Ide o terminologické spresnenie vzhľadom na obsah právneho predpisu. 
 	O 	N 	Znenie ustanovenia je dostatočne zrozumiteľné a predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 3 ods. 7 písm. c) 

Odporúčam v čl. I § 3 ods. 7 písm. c) na konci doplniť čiarku a pripojiť tieto slová: „ktorý zodpovedá kodifikovanej podobe štátneho jazyka“. 
Odôvodnenie: 
Ide o spresnenie znenia. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 
 	
MPSVR SR 	K čl. I § 4 ods. 3 

Odporúčam preformulovať § 4 ods. 3 vo vzťahu k aproximačným nariadeniam vlády Slovenskej republiky. 
Odôvodnenie: 
Navrhované znenie nereflektuje na článok 13 ods. 1 písm. c) Ústavy Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol preformulovaný. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 4 ods. 4 

Odporúčam v čl. I § 4 ods. 4 zvážiť zachovanie informatívneho charakteru poznámky 
pod čiarou resp. sprecizovať podmienky normatívnosti poznámky pod čiarou. 
Odôvodnenie: 
1. Nie je zrejmé, ako sa bude vnímať záväznosť (normatívnosť) poznámok pod čiarou v prípade demonštratívnych citácií právnych predpisov uvádzaných v poznámke 
pod čiarou. 
2. Nie je zrejmé, ako sa bude vnímať zmysel, resp. záväznosť poznámok pod čiarou v prípade právnych predpisov, ktoré nadobudli účinnosť pred týmto návrhom zákona. 
3. V prípade novelizácie právneho predpisu, na ktorý iný predpis odkazuje prostredníctvom (normatívnej) poznámky pod čiarou, vzniká otázka potreby novelizácie aj tohto (odkazujúceho) predpisu. Ak by sa napríklad zrušil § 58 Zákonníka práce bez náhrady, prípadne by sa predmetná úprava presunula do iného ustanovenia, mali by sa zmeniť aj texty v poznámkach pod čiarou 
vo všetkých predpisoch, ktoré na uvedené ustanovenie Zákonníka práce odkazujú. 
 	O 	A 	Posledná veta bola odstránená. Zostáva zachovaný súčasný stav, keď poznámky pod čiarou má len informatívny charakter. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 5 ods. 2  

Odporúčam v čl. I § 5 ods. 2 druhej vete za slovom „upraviť“ vypustiť čiarku a slová „pričom sa dbá na zabezpečenie súladu vykonávacieho právneho predpisu so zákonom“. 
Odôvodnenie: 
Povinnosť dbať na zabezpečenie súladu vykonávacieho predpisu so zákonom vychádza z Ústavy Slovenskej republiky. Ústava Slovenskej republiky v čl. 123 jasne ustanovuje 
za akých podmienok môžu ministerstvá a iné orgány štátnej správy vydávať všeobecne záväzné právne predpisy. Tieto podmienky musia byť rešpektované už pri formulácii splnomocňovacieho ustanovenia. Z tohto pohľadu je vyjadrenie povinnosti v § 5 ods. 2 návrhu zákona slovami „pričom sa dbá na zabezpečenie súladu vykonávacieho právneho predpisu so zákonom“ nadbytočné. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 7 ods. 1 a 3 

Odporúčam vypustiť v čl. I § 7 ods. 1 poslednú vetu a odsek 3. 
Odôvodnenie: 
Z návrhu zákona vrátane jeho prechodných ustanovení v § 27 nie je zrejmé, či elektronický systém tvorby právnych predpisov bude obsahovať databázu konsolidovaných znení všetkých právnych predpisov, resp. či bude obsahovať možnosť prepojenia na konsolidované znenia v Zbierke zákonov, tak aby bolo možné plnenie tejto povinnosti efektívne zabezpečiť. V prípade absencie takéhoto prepojenia považujem za neefektívne a nehospodárne predkladanie informatívneho konsolidovaného znenia právneho predpisu v každom štádiu legislatívneho procesu. 
 	O 	N 	Nový elektronický systém tvorby právnych predpisov umožní prepojenie návrhu právneho predpisu s konsolidovaným znením právneho predpisu. Z tohto dôvodu predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy.  	
MPSVR SR 	K čl. I § 7 ods. 1 

Odporúčam v čl. I § 7 ods. 1 slová „doložku vybraných vplyvov“ nahradiť slovami „doložku vybraných vplyvov a analýzy vplyvov“. 
Odôvodnenie: 
Doplnením čl. I § 7 ods. 1 sa zosúlaďuje ustanovenie s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov schválenou uznesením vlády Slovenskej republiky č. 24 zo 14. januára 2015 v znení uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 55 zo 4. februára 2015. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 7 ods. 2 

Odporúčam v čl. I § 7 ods. 2 druhej vete slová „a finančného vplyvu“ nahradiť čiarkou 
a slovami „finančného a sociálneho vplyvu“. 
Odôvodnenie: 
Považujem za potrebné do všeobecnej časti dôvodovej správy obsiahnuť popri uvedení hospodárskeho a finančného vplyvu novej právnej úpravy aj jej sociálny vplyv. Ide 
o požiadavku koncentrovaného vyjadrenia aj sociálneho vplyvu navrhovanej právnej úpravy, ktorý výrazne determinuje spoločenskú potrebu úpravy právnych vzťahov, a tým aj akceptáciu navrhovanej právnej úpravy. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 7 ods. 3 

Odporúčam v čl. I § 7 ods. 3 slovo „Konsolidované“ nahradiť slovami „Informatívne konsolidované“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka; spresnenie textu. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 9 ods. 2 písm. g) 

V čl. I § 9 ods. 2 považujem za potrebné znenie písmena g) nahradiť nasledovným znením: 
„g) vplyvy navrhovaného právneho predpisu na rozpočet verejnej správy, na podnikateľské prostredie, sociálne vplyvy, vplyvy na životné prostredie a informatizáciu spoločnosti.“. 
Odôvodnenie: 
Novým návrhom čl. I § 9 ods. 2 písm. g) sa zosúlaďuje ustanovenie s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov schválenou uznesením vlády Slovenskej republiky č. 24 zo 14. januára 2015 v znení uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 55 zo 4. februára 2015. 

 	O 	ČA 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 10 

Odporúčam v čl. I § 10 doplniť podpisovanie rezortných vykonávacích právnych predpisov. 
Odôvodnenie: 
Úplnosť právnej úpravy. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 
 	
MPSVR SR 	K čl. I § 11, § 12 a § 22 

Odporúčam v čl. I § 11, § 12 a § 22 zjednotiť význam a používanie pojmu „iný akt“. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 11 ods. 1 treba pod pojmom (prípadne legislatívnou skratkou „iné akty“) rozumieť „iné právne akty alebo organizačné akty podľa § 12“. 
V § 12 sa organizačné akty výslovne neuvádzajú, výnimkou môže byť len prípad upravený v písmene h), nie je však zrejmé (ani z dôvodovej správy), o aký konkrétny prípad ide. 
V § 22 sa pojem „iný akt“ používa výlučne v spojitosti so žiadosťou iného orgánu štátnej správy o jeho vyhlásenie v Zbierke zákonov Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	Používanie pojmu "iný akt" bolo zjednotené. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 13 

Odporúčam v čl. I § 13 zvážiť, či vyhlásené konsolidované znenia majú byť právne záväzné. 
Odôvodnenie: 
Podľa predloženého návrhu konsolidované znenie má zostavovať Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky. Vzhľadom na to, že podľa čl. 72 Ústavy Slovenskej republiky Národná rada Slovenskej republiky je jediným ústavodarným a zákonodarným orgánom Slovenskej republiky, vyjadrujem určitú pochybnosť o súlade § 13 s citovaným článkom Ústavy Slovenskej republiky. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. Jedným z cieľov návrhu zákona je uverejňovať konsolidované znenia právnych predpisov, ktoré budú použiteľné na právne účely. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 17 ods. 3 

Odporúčam zvážiť možnosť, aby v listinnej podobe Zbierky zákonov bolo uverejnené aspoň oznámenie o tom, že právny predpis bude v úplnom znení vyhlásený v elektronickej verzii Zbierky zákonov. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu zabezpečenia prehľadnosti a informovanosti o právnych predpisoch, ktoré sú vyhlásené v Zbierke zákonov. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 19 ods. 5 

Odporúčam v § 19 ods. 5 zvážiť úpravu, aby v odôvodnených prípadoch nemuselo uplynúť najmenej 15 dní medzi vyhlásením právneho predpisu v Zbierke zákonov a dňom nadobudnutia jeho účinnosti. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu účelnosti napr. v prípadoch skráteného legislatívneho konania. 
 	O 	N 	V prípadoch skráteného legislatívneho konania právny predpis nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom uvedený, najskôr však dňom vyhlásenia v zbierke zákonov. Toto pravidlo je zakotvené v § 19 ods. 2. § 19 ods. 5 je len vyjadrením zvýšenej snahy nasmerovať predkladateľa k tomu, aby počítal s dostatočnou legisvakačnou dobou, počas ktorej by sa adresáti právneho predpisu pripravili na novú právnu úpravu. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 20 ods. 2 písm. b) 

Odporúčam v čl. I § 20 ods. 2 písm. b) spojku „a“ nahradiť spojkou „alebo“. 
Odôvodnenie: 
Spresnenie textu; vychádzam z predpokladu, že medzinárodná zmluva v zmysle dotknutého ustanovenia sa nemusí (kumulatívne) týkať právneho postavenia fyzických osôb i právnických osôb. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 20 ods. 9 

Odporúčam v čl. I § 20 ods. 9 doplniť a špecifikovať úpravu v poslednej vete, týkajúcu sa vyhlásenia aktu medzinárodného práva len v jednom z cudzích autentických jazykov. 
Odôvodnenie: 
Z právnej úpravy by malo byť dostatočne jasné, v akom jazyku sa akt medzinárodného práva vyhlási, prípadne kto rozhodne o tom, v akom jazyku sa má akt medzinárodného práva vyhlásiť. 
 	O 	ČA 	Text ustanovenia bol upravený. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 22  

Odporúčam predkladateľovi bližšie špecifikovať formu (listinná alebo elektronická alebo listinná aj v elektronická), v akej má byť predložená žiadosť o vyhlásenie právneho predpisu. 
Odôvodnenie: 
Z návrhu nie je zrejmé, v akej forme sa má podávať žiadosť o vyhlásenie. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky, vyžaduje sa písomná žiadosť o vyhlásenie právneho predpisu. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 22 ods. 1 

Odporúčam v čl. I § 22 ods. 1 zosúladiť uvádzanie subjektov, ktoré podávajú žiadosť o vyhlásenie v zbierke zákonov, buď prostredníctvom inštitúcie alebo prostredníctvom najvyššieho predstaviteľa tejto inštitúcie. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 22 ods. 1 písm. c) 

Odporúčam v čl. I § 22 ods. 1 písm. c) za slovo „podáva“ vložiť slovo „príslušný“. 
Odôvodnenie: 
Spresnenie textu. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 23 ods. 1 

Odporúčam v čl. I § 23 ods. 1 slová „právne akty“ nahradiť slovami „iné akty“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka; spresnenie textu. 

 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 26 ods. 2 a 3  

Odporúčam v čl. I § 26 ods. 2 a 3 za slová „právneho predpisu“ vložiť čiarku a slová „aktu medzinárodného práva a iného aktu“. 
Odôvodnenie: 
Ide o zosúladenie so znením podľa odseku 1 a § 22 ods. 1. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. I § 27 ods. 2 

Odporúčam v čl. I § 27 ods. 2 doplniť prechodné ustanovenie v tom zmysle, že výnosy ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky vydané 
do nadobudnutia účinnosti tohto návrhu zákona ostávajú v platnosti. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na to, že predložený návrh neuvažuje o existencii výnosov ako vykonávacích právnych predpisov, okrem ošetrenia splnomocňovacieho ustanovenia na vydanie výnosu, ktorý má byť vyhlásený po nadobudnutí účinnosti tohto návrhu zákona, považujem 
za potrebné v prechodnom ustanovení vyjadriť aj to, že existujúce výnosy zostávajú v platnosti. 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K čl. III bodu 6 § 68 ods. 1 

Odporúčam v čl. III bode 6 § 68 ods. 1 upraviť tak, aby povinnou súčasťou materiálu predkladaného na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky nebola predkladacia správa. 
Odôvodnenie: 
Zastávam názor, že je účelnejšie ponechať úpravu, v zmysle ktorej návrh zákona predložený na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky obsahuje jeho paragrafové znenie a dôvodovú správu (§ 68 ods. 1 zákona NR SR č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky). 

 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MPSVR SR 	K čl. III bodu 6 § 69 ods. 2 a 3 

Ustanovenie § 69 ods. 2 a 3 v čl. III bode 6 predpokladá zverejňovanie návrhov zákonov poslancov Národnej rady Slovenskej republiky a výborov Národnej rady Slovenskej republiky 
na webovom sídle Národnej rady Slovenskej republiky s osobitne určeným režimom pripomienkovania. Nepovažujem za správne zavedenie osobitnej právnej úpravy vo vzťahu k pripomienkovému konaniu k návrhom zákonov, ktoré predkladajú poslanci Národnej rady Slovenskej republiky a výbory Národnej rady Slovenskej republiky. 
Odôvodnenie: 
Vytvorenie ďalšieho portálu, ktorého sledovanie bude potrebné verejnosťou aj príslušnými útvarmi orgánov verejnej správy zvyšuje náročnosť legislatívneho procesu a zastávam názor, že všetky návrhy zákonov by mali byť zverejňované na jednom portáli, aby sa dosiahla prehľadnosť predkladaných návrhov. Osobitný režim ich predkladania vrátane pripomienkovania by nemal byť prekážkou na ich zverejnenie na portáli právnych predpisov Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky. 

 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MPSVR SR 	K čl. III bodu 6 § 70 ods. 3  

Odporúčam v čl. III bode 6 § 70 ods. 3 za slovami „30 dní“ vypustiť čiarku a slová „ak vláda k návrhu zákona nezaujala stanovisko už počas pripomienkového konania“. 
Odôvodnenie: 
Podľa navrhovaného § 70 ods. 1 podáva navrhovateľ návrhu zákona, ktorým sú poslanci Národnej rady Slovenskej republiky a výbory Národnej rady Slovenskej republiky návrh zákona predsedovi Národnej rady Slovenskej republiky upravený podľa výsledkov pripomienkového konania. To znamená, že vláda Slovenskej republiky má mať možnosť zaujať stanovisko k návrhu zákona aj v prípade, ak ho zaujala už počas pripomienkového konania, keďže mohlo dôjsť k jeho zmenám v súvislosti s výsledkami pripomienkového konania. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MPSVR SR 	K čl. III bodu 9 § 78a  

Odporúčam v čl. III bode 9 v navrhovanom ustanovení § 78a za slová „vyjadrenie vplyvov pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu“ vložiť slová „vo forme doložky vybraných vplyvov a analýz“. 
Odôvodnenie: 
Doplnením § 78a sa zosúlaďuje ustanovenie s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov schválenou uznesením vlády Slovenskej republiky č. 24 zo 14. januára 2015 v znení uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 55 zo 4. februára 2015. 

 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MPSVR SR 	K osobitnej časti dôvodovej správy k čl. I § 9 

Upozorňujem na nesúlad v texte osobitnej časti dôvodovej správy k čl. I § 9, ktorá sa týka povinnosti predkladateľa zverejniť pripravovaný právny predpis ešte pred pripomienkovým konaním na určenom webovom sídle. 
V časti k § 9 ods. 2 druhom odseku predkladateľ uvádza: „Nepôjde o pripomienkové konanie, pripomienky sa nebudú vyhodnocovať a nebudú sa konať rozporové konania.“. V poslednom odseku sa uvádza, že subjekt, ktorý návrh právneho predpisu pripravuje má povinnosť pripomienky vyhodnotiť a toto vyhodnotenie zverejniť. 
 	O 	A 	Text ustanovenia návrhu zákona a dôvodovej správy bol upravený. 	
MPSVR SR 	Nad rámec predkladaného návrhu k čl. III 

Odporúčame nad rámec predkladaného návrhu v čl. III za novelizačný bod 9 vložiť nový novelizačný bod 10, ktorý znie: 
„10. V § 79 ods. 4 písmeno d) znie: 
„d) pozmeňujúce a doplňujúce návrhy výborov usporiadané podľa jednotlivých ustanovení návrhu zákona spolu s ich odôvodnením a vyjadrením vplyvov pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu vo forme doložky vybraných vplyvov a analýz vplyvov,“.“. 
V nadväznosti na navrhované je potrebné nasledujúce novelizačné body primerane preznačiť. 
Odôvodnenie: 
Ide o zosúladenie ustanovenia so znením nového § 78a navrhovaného predkladateľom v kontexte pripomienky k tomuto ustanoveniu; aby zákon explicitne ustanovoval aké náležitosti obsahuje spoločná správa výborov. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“) sa konštatuje, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy, avšak v súvislosti s elektronickou podobou Zbierky zákonov a výdavkov súvisiacich s projektom elektronizácie Zbierky zákonov, vrátane výdavkov na správu a prevádzku tohto informačného systému, sa predpokladá negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Je preto potrebné v doložke vplyvov uviesť negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy a v súlade s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov dopracovať analýzu vplyvov tak, aby v nej boli kvantifikované predpokladané výdavky spolu s uvedením zdroja krytia týchto výdavkov v rámci schválených limitov výdavkov kapitoly Ministerstva spravodlivosti SR na príslušný rozpočtový rok. 	O 	A 	Doložka vplyvov bola upravená v zmysle pripomienky. Bola vypracovaná analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy.  	
MF SR 	Všeobecne 
Zároveň žiadam v doložke vplyvov, analýze vplyvov na informatizáciu spoločnosti bode 6.1. doplniť úroveň poskytovaním služieb, pretože zverejňovaním oznámení, pozmeňujúcich návrhov a iných dokumentov na webových sídlach inštitúcií sa zavádzajú nové elektronické služby.  	Z 	A 	Úroveň č. 1 je uvedená v analýze vplyvov. Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bolo teda vypustené aj zverejňovanie pozmeňujúcich návrhov.  	
MF SR 	Všeobecne 
Znenie čl. I považujem za nedostatočný a často aj nevhodný výber z Legislatívnych pravidiel tvorby zákonov alebo z Legislatívnych pravidiel vlády SR. Napríklad v doterajších legislatívnych pravidlách sa používa pojem „všeobecne záväzný právny predpis“ v súlade s pojmom uvedeným v Ústave SR, v zákone o Zbierke zákonov a v mnohých iných zákonoch, ale predložený návrh zákona používa pojem „právny predpis“ alebo „vykonávací právny predpis“, čím sa stáva rozporným nielen s platnými legislatívnymi pravidlami, ale aj so sebou samým. Taktiež nie je zrejmé, prečo sa upúšťa od predkladania tabuľky zhody, ktorá je v súčasnosti povinnou súčasťou návrhov právnych predpisov. Súčasne považujem za potrebné reagovať aj na existenciu „aproximačných“ nariadení vlády, ktoré sú aj vykonávacím predpisom aj majú určité znaky zákona, napr. môžu ustanovovať povinnosti a môžu mať vykonávacie predpisy. 	O 	A 	Text ustanovení § 1 ods. 1, § 4 ods. 3 a § 7 ods. 1 bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné upraviť gramaticky (napr. v čl. I § 21 ods. 1 za slovo „správy“ a v odseku 2 prvej vete za slovo „opatrenia“ vložiť čiarku, v 26 ods. 2 prvej vete za slovami „v Zbierke zákonov“ doplniť slovo „nie“, v čl. III bode 6 § 70 ods. 3 prvej vete slovo „stanovisku“ nahradiť slovom „stanovisko“, v bode 11 § 82a ods. 1 slová „do kedy“ nahradiť slovom „dokedy“), zosúladiť s čl. 6 Legislatívnych pravidiel vlády SR (ďalej len „LPV“) (napr. v čl. I § 4 ods. 2 slová „dotvárali alebo rozvíjali“ nahradiť inými slovami, v § 11 ods. 3 druhej vete vypustiť slovo „akýmkoľvek“, v § 13 druhej vete špecifikovať slová „vhodným technickým spôsobom“, prípadne uviesť odkaz na príslušný právny predpis, v § 18 ods. 2 druhej vete vypustiť slovo „aspoň“, v § 26 slová „ je odlišné“ nahradiť slovami „nie je totožné“, v § 27 ods. 1 tretej vete špecifikovať slová „vhodným spôsobom“; v čl. III bode 9 § 78a prvej vete za slovo „Pozmeňujúce“ vložiť slovo „návrhy“ a slovo „kladených“ nahradiť iným vhodným výrazom) a s prílohou č. 5 LPV (ďalej len „príloha LPV“) (napr. v predkladacej správe predposlednom odseku vypustiť slová „Európskych spoločenstiev a“, z dôvodu zosúladenia s Lisabonskou zmluvou, v čl. I slovné spojenie „ak tento zákon neustanovuje inak“ zosúladiť s bodom 21 šiestym odsekom prílohy LPV, poznámku pod čiarou k odkazu 5 zosúladiť s bodom 22 šiestym odsekom prílohy LPV, § 25 ods. 3 zosúladiť s bodom 54 prílohy LPV; v čl. III poznámky pod čiarou k odkazom 39aa, 54 až 54b a 54c zosúladiť s bodom 21 ôsmym odsekom prílohy LPV). 	O 	ČA 	Text právneho predpisu bol čiastočne upravený v zmysle pripomienky.  	
MF SR 	K čl. I k § 2 
1. Znenie odseku 1 odporúčam preformulovať alebo vypustiť, pretože v predloženom znení je v rozpore s navrhovaným znením § 3 ods. 5 a § 4 ods. 1. Cieľom tvorby predpisu by mala byť príprava kvalitného predpisu bez preambulového proklamovania „kvality“ právneho poriadku. 

2. V odseku 3 odporúčam spresniť kompetencie Národnej rady SR a vlády SR pri vydávaní uznesení o podrobnostiach legislatívnych pravidiel, pretože vládne pravidlá by nemali kopírovať alebo pretvárať pravidlá pre tvorbu zákonov, čo má upraviť uznesenie Národnej rady SR. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá ponechaní navrhovanej právnej úpravy.  	
MF SR 	K čl. I k § 3 
Odporúčam v odseku 4 písm. a) vypustiť slová „vžitej a“, pretože ide o synonymum slova „ustálenej“, čo považujem za postačujúce vyjadrenie.  	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MF SR 	K čl. I k § 4 
1. V odseku 1 odporúčam prehodnotiť požiadavku na stručnosť predpisu, pretože v súčasnosti prevažujú predpisy s transpozičnou povinnosťou smerníc EÚ, a teda predmetná požiadavka je nereálna. 

2. V odseku 2 odporúčam spresniť používané pojmy podľa znenia uvedeného v osobitnej časti dôvodovej správy k tomuto ustanoveniu. 

3. Odporúčam v odseku 4 vypustiť druhú vetu, pretože poznámky pod čiarou by mali mať len informatívnu hodnotu a takto navrhované znenie je nesúladné s § 4 ods. 1, podľa ktorého právny predpis musí obsahovať ustanovenia s normatívnym obsahom. Navyše, navrhované znenie by spôsobovalo problémy v aplikačnej praxi, ak dotknuté ustanovenia v poznámke pod čiarou by boli zmenené, prípadne zrušené. 
 	O 	ČA 	Aj v prípade transpozície smerníc EÚ je vhodné pripraviť návrh predpisu, ktorý bude transponovať smernicu tak, aby bol napísaný v čo najstručnejšom znení, napr. dbať na výber vhodných pojmov, tak aby sa predchádzalo obsiahlému opisnému textu. Pojem stručnosť je potrebné vždy vykladať s ohľadom na všetky okolnosti príjmania právneho predpisu. 

Poznámka pod čiarou si zachováva informatívny charakter. 	
MF SR 	K čl. I k § 6 
1. V odseku 1 odporúčam slovo „zákona“ nahradiť slovami „právneho predpisu“, pretože sa toto ustanovenie nevzťahuje len na zákon. 

2. V odseku 2 odporúčam prehodnotiť časť vety pred bodkočiarkou, pretože v súčasnosti je jej realizácia nereálna. 

3. Znenie odseku 3 je potrebné presunúť do novely zákona č. 350/1996 Z. z. v čl. III, pretože upravuje rokovania Národnej rady SR. 
 	O 	ČA 	Ustanovenia odseku 1 bolo upravené v zmysle pripomienky. Vzhľadom na skutočnosť, že ustanovenie § 6 ods. 3 bolo prepracované tak, zavádza všeobecný zákaz spájať obsahovo nesúvisiace novely, resp. možnosť spájať len obsahovo súvisiace novely v celom legislatívnom predpise, ostatné pripomienky neboli akceptované.  	
MF SR 	K čl. I k § 9 
Odporúčam v 

a) odseku 1 za slovo „zverejňuje“ vložiť slová „v elektronickom systéme“, 

b) odseku 2 písm. g) slová „vplyvy na verejné financie, štátny rozpočet, rozpočty obcí a vyšších územných celkov“ nahradiť slovami „vplyvy na rozpočet verejnej správy“ v súlade so zákonom č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie odseku 1 bolo upravené v zmysle pripomienky. Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania.  	
MF SR 	K čl. I k § 17 a 18 
V § 17 ods. 1 a § 18 ods. 2 a 3 odporúčam prehodnotiť používanie pojmu „úplné znenie“, vzhľadom na kolíziu s obsahom tohto pojmu používanom pri republikácii zákona. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. V návrhu zákona je potrebné rozlíšiť zverejnenie úplného znenia právneho predpisu a konsolidovaného znenia právneho predpisu, pričom navrhované označenie sa predkladateľovi javí ako najzrozumiteľnejšie.  	
MF SR 	K čl. I k § 19 
Navrhované znenie odseku 3 odporúčam preformulovať, pretože je nezrozumiteľné. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
MF SR 	K čl. I k § 20 
Odporúčam v 

a) odseku 4 prvej vete upraviť slovosled a za slovo „platnosť“ vložiť slová „ dňom a“, 

b) odseku 4 za prvú vetu vložiť novú vetu tohto znenia: „Akt medzinárodného práva sa vyhlasuje v Zbierke zákonov bezodkladne po jeho odovzdaní na uverejnenie, najneskôr v deň nadobudnutia jeho platnosti pre Slovenskú republiku.“; je potrebné určiť zákonnú lehotu zverejnenia medzinárodnej zmluvy v Zbierke zákonov, 

c) odseku 9 poslednej vete, z dôvodu jednoznačnosti, na konci za slovo „nich“ doplniť čiarku a slová „avšak znenie aktu medzinárodného práva, ktoré je v prípade rozdielneho výkladu textov rozhodujúce, sa zverejňuje vždy“; upozorňujem, že napríklad medzinárodné zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia sa podpisujú v slovenskom jazyku, jazyku zmluvného štátu a anglickom jazyku, kde v prípade rozdielnosti výkladu je rozhodujúce práve znenie uvedené v anglickom jazyku, a preto je potrebné, aby znenie zmluvy bolo okrem slovenského jazyka uverejnené aj v jazyku rozhodujúcom pre výklad medzinárodnej zmluvy. 
 	O 	A 	Text ustanovení bol upravený. Vo vzťahu k lehote na publikovanie aktov medzinárodného práva je ustanovené v § 22 ods. 6, a to 15 dní od doručenia žiadosti o vyhlásenie.  	
MF SR 	K čl. III (novela zákona a rokovacom poriadku NR SR) k bodu 6 (§ 68 až 70) 
V § 69 odporúčam zosúladiť znenie odseku 1, ktoré ustanovuje povinnosť zverejniť návrh zákona na pripomienkové konanie poslancami a výbormi Národnej rady SR bez uvedenia konkrétneho miesta, kde sa má zverejniť a znenie odseku 2, ktoré ustanovuje, že návrh zákona na pripomienkové konanie sa zverejňuje prostredníctvom webového sídla Národnej rady SR. Uvedené nie je zdôvodnené ani v osobitnej časti dôvodovej správy, takže nie je zrejmý zámer predkladateľa. Keďže sa má pripomienkové konanie k návrhom zákona predloženým poslancami a výbormi Národnej rady SR vykonávať v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov, nie je účelné a ani možné, aby sa takýto návrh zverejnil na pripomienkové konanie výhradne prostredníctvom webového sídla Národnej rady SR. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MF SR 	K čl. III (novela zákona o rokovacom poriadku NR SR) k bodu 9 (§ 78a) 
Navrhované znenie je potrebné doplniť o špecifikáciu vplyvov, ktoré sú súčasťou odôvodnenia k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MF SR 	K čl. V 
Žiadam stanoviť účinnosť návrhu najneskôr 1. januára 2016 tak, aby bolo využívanie informačných systémov spolufinancovaných z Operačného programu Informatizácia spoločnosti zabezpečené najneskôr od tohto dátumu. 

Podľa zmluvy o poskytnutí NFP pre projekty Elektronická zbierka zákonov a Portál právnych predpisov – Rozvoj projektu Elektronická zbierka zákonov IS SLOV-LEX je Ministerstvo spravodlivosti SR povinné zabezpečiť prijatie právnych predpisov, ktoré zaistia plnú funkčnosť a dostupnosť elektronických služieb realizovaných Prijímateľom v rámci Projektu v súlade so stanovenými cieľmi Projektu a v súlade s platnými metodickými pokynmi Poskytovateľa a inými dokumentmi Poskytovateľa vzťahujúcimi sa k danej téme. Prijímateľ sa zaväzuje splniť túto povinnosť najneskôr v termíne ukončenia realizácie aktivít Projektu. 

Keďže dátum oprávnenosti výdavkov v rámci Operačného programu Informatizácia spoločnosti je 31. december 2015, navrhovaným posunutím účinnosti § 2 až 10 na 1. apríl 2016, by došlo k porušeniu uvedenej zmluvy. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený, MF ustúpilo od zásadnej pripomienky. Navrhovaná účinnosť zákona ostáva nezmenená. 	
NBÚ 	Všeobecná pripomienka k návrhu zákona 
Predkladateľ návrhu zákona uvádza, že cieľom návrhu zákona je zvýšenie úrovne tvorby právnych predpisov a odstránenie nedostatkov súčasnej legislatívnej praxe prostredníctvom vymedzenia základného rámca pravidiel tvorby právnych predpisov. Súčasne sa však navrhuje, aby bol postup pri tvorbe právnych predpisov aj naďalej upravený v dvoch osobitných dokumentoch. Na základe uvedeného odporúčame zvážiť zjednotenie procesu tvorby právnych predpisov a základných legislatívnotechnických pokynov do jedného dokumentu. 

 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní súčasného právneho stavu- dualitnej úpravy legislatívno-technických pokynov a ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 1 
V čl. I § 1 upozorňujeme, že slová, ktoré má nahradiť skratka „právny predpis“, obsahujú ďalšiu legislatívnu skratku („nariadenie vlády“). Odporúčame primeranú úpravu textu, napr. slová „Ústavy Slovenskej republiky, ústavných zákonov, zákonov, nariadení vlády Slovenskej republiky (ďalej len „nariadenie vlády“), vyhlášok a opatrení ministerstiev, iných orgánov štátnej správy a Národnej banky Slovenska (ďalej len „právny predpis“)“ nahradiť slovami „všeobecne záväzných právnych predpisov (ďalej len „právny predpis“), ktorými sú Ústava Slovenskej republiky, ústavné zákony, zákony, nariadenia vlády Slovenskej republiky (ďalej len „nariadenie vlády“) a vyhlášky a opatrenia ministerstiev, iných orgánov štátnej správy a Národnej banky Slovenska“. 	O 	A 	Text bol upravený v zmysle pripomienky.  	
MDVaRR SR 	K čl. I § 1 
V čl. I § 1 na konci odporúčame zvážiť úpravu legislatívnej skratky na „zbierka zákonov“. Podľa bodu 8 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR legislatívna skratka sa začína malým písmenom. 	O 	A 	Legislatívna skratka bola upravená. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 2 ods. 3 
V čl. I § 2 ods. 3 odporúčame slová „procese a tvorbe“ nahradiť slovami „procese tvorby“. 	O 	A 	Slovné spojenie bolo upravené v zymsle pripomienky.  	
MDVaRR SR 	K čl. I § 3 ods. 3 
V čl. I § 3 ods. 3 odporúčame vypustiť slovo „určitého“ kvôli nadbytočnosti. 	O 	A 	Text bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 3 ods. 4 
V čl. I § 3 ods. 4 odporúčame slová „iného právneho inštitútu“ nahradiť slovami „rôznych právnych inštitútov“, resp. zvážiť inú primeranú úpravu textu. Následne odporúčame primerane preformulovať textáciu písmena b). 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní navrhovaného znenia ustanovenia. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 3 ods. 4 písm. a) 
V čl. I § 3 ods. 4 písm. a) odporúčame vypustiť slová „vžitej a“, resp. slová „vžitej a ustálenej“ nahradiť slovom „zaužívanej“. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 3 ods. 6 
V čl. I § 3 ods. 6 odporúčame zvážiť vypustenie slov „vytvára nový právny pojem alebo sa“ kvôli nadbytočnosti (podstatné je, že ide o pojem, ktorý právny poriadok nepozná). 	O 	A 	Text bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 3 ods. 6 
V čl. I § 3 ods. 6 odporúčame slová „ustálenosť jeho bežného používania“ nahradiť slovami „jeho bežné používanie“. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 4 ods. 3 
V čl. I § 4 ods. 3 za slovom „zákona“ odporúčame vložiť čiarku a slová „alebo upravovať“ nahradiť slovami „ani upravovať“. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 5 
V čl. I § 5 za slovami „člení na“ kvôli lepšej prehľadnosti odporúčame rozdeliť text do pododsekov a) až g). 	O 	N 	Z dôvodu dodržania jednotnej systematiky návrhu zákona predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 5 ods. 1 
V čl. I § 5 ods. 1 pred slovom „upravujúce“ odporúčame vypustiť slová „právneho predpisu“ kvôli nadbytočnosti (ustanovenie začína slovami „Právny predpis sa spravidla člení“). 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 7 ods. 3 
V čl. I § 7 ods. 3 za slovami „elektronického systému tvorby právnych predpisov“ odporúčame vložiť legislatívnu skratku „(ďalej len „elektronický systém“)“ a túto skratku použiť v nadpise § 8 a v celom ďalšom texte, pričom v § 11 ods. 3 odporúčame zvážiť preformulovanie textácie druhej vety. Zároveň upozorňujeme, že návrh používa aj pojem „elektronický systém na tvorbu práva“. 	O 	A 	Bola zavedená legislatívna skratka "portál", ktorá sa použila aj v ďalšom texte návrhu zákona. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 8 ods. 2 
V čl. I § 8 ods. 2 odporúčame zvážiť úpravu, resp. spresnenie definície elektronického systému tvorby právnych predpisov tak, aby obsahovala informácie, ktoré sú osobitnej časti dôvodovej správy k § 8 ods. 2 v druhom odseku. 	O 	N 	Predkladateľ považuje definíciu elektronického systému tvorby právnych predpisov za dostačujúcu.  	
MDVaRR SR 	K čl. I § 11 ods. 3 
V čl. I § 11 ods. 3 odporúčame vypustiť slová „akýmkoľvek spôsobom“ z dôvodu nadbytočnosti. 	O 	A 	Text bol upravený v zmysle pripomienky.  	
MDVaRR SR 	K čl. I § 12 písm. e) 
V čl. I § 12 písm. e) za slovom „amnestie“ odporúčame spojku „a“ nahradiť čiarkou. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 17 ods. 3 
V čl. I § 17 ods. 3 za slovom „elektronickej“ odporúčame slovo „verzii“ nahradiť slovom „podobe“ (ako v odseku 1). 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky.  	
MDVaRR SR 	K čl. I § 18 ods. 1 
V čl. I § 18 ods. 1 odporúčame vypustiť slovo „alebo“, resp. zvážiť inú primeranú úpravu textu tak, aby bolo zrejmé, že opatrenia (ako všeobecne záväzné právne predpisy na vykonanie zákona) sa môžu vydávať iba na základe špeciálnej delegácie – osobitného splnomocnenia vyjadreného v splnomocňovacom ustanovení zákona.  	O 	N 	Predkladateľ považuje ustanovenia za dostatočne zrozumiteľné.  	
MDVaRR SR 	K čl. I § 19 ods. 3 
V čl. I § 19 ods. 3 odporúčame slová „zákonov a začínajú“ nahradiť slovami „zákonov. Dňom vyhlásenia v zbierke zákonov začínajú“. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 21 ods. 1 
V čl. I § 21 ods. 1 odporúčame upraviť textáciu tak, aby sa odstránila duplicita s § 8 ods. 2. 	O 	A 	Ustanovenia boli upravené, duplicita bola odstránená. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 21 
V čl. I § 21 odporúčame zvážiť v odseku 2 nahradenie slov „informačnom systéme, prostredníctvom ktorého sa sprístupňuje elektronická podoba Zbierky zákonov“ slovami „elektronickom systéme tvorby právnych predpisov“ (podľa § 8), resp. slovami „elektronickom systéme“ (v súlade s našou pripomienkou k § 7 ods. 3) a v odseku 3 nahradenie slov „informačný systém, prostredníctvom ktorého sa sprístupňuje elektronická podoba Zbierky zákonov,“ slovami „elektronický systém tvorby právnych predpisov“, resp. slovami „elektronický systém“. 	O 	A 	Používanie týchto pojmov a legislatívnych skratiek bolo zjednotené. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 24 ods. 1 
V čl. I § 24 ods. 1 odporúčame zvážiť nahradenie slov „informačnom systéme spravovanom a prevádzkovanom ministerstvom spravodlivosti“ slovami „elektronickom systéme tvorby právnych predpisov“ (resp. slovami „elektronickom systéme“), prípadne slovami „informačnom systéme verejnej správy podľa § 8 ods. 2“. 	O 	A 	Používanie týchto pojmov a legislatívnych skratiek bolo zjednotené. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 25 ods. 1 
V čl. I § 25 ods. 1 odporúčame vypustiť slová „dostupnými prostriedkami,“ kvôli nadbytočnosti. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 25 ods. 1 
V čl. I § 25 ods. 1 odporúčame slová „alebo prostredníctvom iných“ nahradiť slovami „a prostredníctvom“. 	O 	ČA 	Predkladateľ trvá na ponechaní spojky "alebo", a to z dôvodu, že oznámenie nefunkčnosti systému Slov-Lex bude prioritne oznamované na webovom sídle ministerstva spravodlivosti. Slovo "iných" bolo vypustené. 	
MDVaRR SR 	K čl. I § 25 ods. 3 
V čl. I § 25 ods. 3 odporúčame vypustiť slová „dostupnými prostriedkami, napríklad“. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	K čl. III bod 6 v § 70 ods. 3 
V čl. III bod 6 v § 70 ods. 3 za slovom „nezaujala“ odporúčame slovo „stanovisku“ nahradiť slovom „stanovisko“. 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 9 
Odporúčame zvážiť vypustenie ustanovenia § 9 ods. 2. Máme za to, že v súčasnosti existujúci nástroj pre zapojenie sa verejnosti do legislatívneho procesu počas pripomienkového konania je postačujúci a uvedené ustanovenie predlžuje legislatívny proces a to prípravou materiálov na zverejnenie podľa tohto ustanovenia, ktoré sú rozdielne v porovnaní s náležitosťami návrhu právneho predpisu podľa § 7 ods. 1, poskytnutím lehoty pre verejnosť v trvaní minimálne 10 dní na pripomienkovanie týchto materiálov (ako vyplýva z dôvodovej správy) a vyhodnocovaním a zverejnením týchto pripomienok (tiež vyplýva z dôvodovej správy).  	O 	ČA 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania. Ďalšie podrobnosti o spôsobe vykonania predbežnej informácie ustanoví vláda SR a NR SR svojimi uzneseniami. 	
ÚPV SR 	Čl. I, § 19 
Odporúčame zvážiť druhú vetu v § 19 ods. 2. Máme za to, že z tejto vety vyplýva pre prekladateľa právneho predpisu možnosť, aby neuviedol v návrhu právneho predpisu deň nadobudnutia účinnosti právneho predpisu s presným dátumom a ani spôsob určenia tohto dňa (napr. vetou: „Tento zákon nadobúda účinnosť 15. dňom odo dňa jeho vyhlásenia v Zbierke zákonov."). Odporúčame preto druhú vetu § 19 ods. 2 vypustiť, nakoľko už prvá veta nevylučuje možnosť uviesť účinnosť inak, ako presným dátumom dňa a v kontexte s odsekom 5 je zrejmé, že účinnosť právneho predpisu by mala byť ustanovená odkazom na minimálne 15 dní odo dňa jeho vyhlásenia v Zbierke zákonov.  	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené tak, že sa zachová v súčasnosti platná právna úprava.  	
MŠVVaŠ SR 	Všeobecne 
Odporúčame do návrhu zákona zapracovať derogačné pravidlo, že neskorší právny predpis ruší skorší právny predpis, vzhľadom na skutočnosť, že v praxi môže nastať situácia, že neskoršia novelizácia so skoršou účinnosťou upravuje alebo mení to isté ustanovenie novelizovaného právneho predpisu, ako skoršia novela s neskoršou účinnosťou. 
Odôvodnenie: Navrhovaná úprava smeruje k zabezpečeniu funkčnosti elektronickej Zbierky zákonov a konsolidovaných znení právnych predpisov. Ak dve novelizácie novelizujú pôvodný právny predpis k jednému dňu účinnosti a zmeny sa týkajú toho istého ustanovenia novelizovaného predpisu, potom sa uplatňuje derogačné pravidlo legislatívnej praxe, že neskorší právny predpis ruší skorší právny predpis. Ak však neskoršia novelizácia mení alebo dopĺňa ustanovenie pôvodného právneho predpisu, v znení skoršej novely (práve v dotknutom ustanovení skoršej novely), ale s neskoršou účinnosťou tejto novely, potom sa úpravy neskoršej novely v kolidujúcom ustanovení zapracujú do konsolidovaného znenia pôvodného právneho predpisu až odo dňa nadobudnutia účinnosti skoršej novely, pričom obsah dotknutého ustanovenia bude v znení neskoršej novely. 
 	O 	A 	Derogačné pravidlo bolo zakotvené v § 19 ods. 6. 	
MŠVVaŠ SR 	Všeobecne 
Prijatie zákona o tvorbe zákonov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov podmieňuje aj naplnenie § 2 ods. 3 predmetného návrhu zákona. To znamená, že je potrebné iniciovanie primeraných úprav napríklad Legislatívnych pravidiel vlády SR, Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR, či Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR. Odporúčame preto rozšíriť uznesenie vlády o uloženie úloh pre dotknuté subjekty, na účely zabezpečenia úprav súvisiacich dokumentov v súlade so zákonom a požiadavkami na technické riešenie Slov-Lex. 	O 	A 	Návrh uznesenia vlády bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 9 ods. 2 
Odporúčame zvážiť a prehodnotiť rozsah údajov uvádzaných v § 9 ods. 2 návrhu zákona, ako údajov uvádzaných v oznámení o MPK, prípadne zvážiť potrebu a opodstatnenosť predmetného ustanovenia. 
Odôvodnenie: Odstránenie duplicity k ďalším sprievodným materiálom predkladaných s vlastným materiálom návrhu zákona. 
 	O 	A 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania.  	
MŠVVaŠ SR 	K § 15 
V predmetnom ustanovení je potrebné doplniť, že ide o domnienku nevyvratiteľnú, z dôvodu precizácie predmetného ustanovenia a za účelom predchádzania možných aplikačných problémov. 	O 	A 	Znenie ustanovenia bolo upravené, slová „platí domnienka“ boli nahradené slovami „má sa za to“. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 20 ods. 11 
Odporúčame upraviť formuláciu § 20 ods. 11 vzhľadom na skutočnosť, že pri tvorbe elektronickej Zbierky zákonov SR sa oznámenia Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR nekonsolidujú. Oznámením sa uverejňujú len skutočnosti týkajúce sa aktu medzinárodného práva, pričom tento akt môže byť predmetom zmeny a doplnenia (novela), ktoré, ale je v Zbierke zákonov SR publikované ako samostatné oznámenie.  	O 	N 	Predkladateľ považuje navrhovanú právnu úpravu za dostatočnú a trvá na jej zachovaní v navrhovanom znení. . 	
MŠVVaŠ SR 	Všeobecne 
Odporúčame elektronický systém tvorby právnych predpisov technicky nastaviť tak, aby umožňoval navrhovateľovi právneho predpisu, ktorého súčasťou sú aj novelizácie iného právneho predpisu, mať informáciu o tom, že novelizáciu tohto iného právneho predpisu súčasne pripravuje aj iný subjekt. 	O 	A 	Elektronický systém tvorby právnych predpisov je navrhovaný tak, aby sa navrhovateľ právneho predpisu dozvedel, že novelizáciu určitého právneho predpisu súčasne pripravuje aj iný subjekt. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 22 ods. 1 písm. d), e) a g) 
Odporúčame vypustiť slová „alebo osoba oprávnená na jeho zastupovanie“. 
Znenie písmen d), e) a g) evokuje skutočnosť, že zastupiteľnosť podpisu napr. ministra zo strany štátneho tajomníka sa nepripúšťa (t.j. prelomenie príslušného poverenia podľa § 4 ods. 2 kompetenčného zákona). 
 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 22 ods. 1 písm. a), b) a f) 
Uvedené písmená predmetného ustanovenia odporúčame zjednotiť s ostatnými písmenami tohto ustanovenia, kde sa uvádzajú konkrétne osoby oprávnené na podanie žiadosti. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy, z návrhu je dostatočne zrejmé, kto podáva žiadosť o vyhlásenie v zbierke zákonov. 
 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. III, bod 6, § 70 ods. 1 
V druhej vete odporúčame doplniť, že to sa nevzťahuje na návrh zákona predložený vládou. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. III, bod 6, § 70 ods. 3 
Odporúčame v prvej vete vypustiť za slovami „30 dní“ čiarku a slová „ak vláda k návrhu zákona nezaujala stanovisku už počas pripomienkového konania“. 
Odôvodnenie: 
Procesu MPK sa zúčastňujú jednotlivé ministerstva, resp. ÚV SR, nie samotná vláda. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MŠVVaŠ SR 	Všeobecne 
Odporúčame prehodnotiť a posilniť súčasné nastavenie právnej relevancie stanoviska vlády SR k návrhu zákona, ktorého navrhovateľom sú poslanci a výbory. 	O 	N 	Príprava stanoviska vlády SR k návrhu zákona, ktorého navrhovateľom sú poslanci a výbory bude aj naďalej upravená v Legislatívnych pravidlách vlády SR. 	
MK SR 	K vlastnému materiálu - Čl. I - poznámka pod čiarou k odkazu 1 
V poznámke pod čiarou k odkazu 1 odporúčame slová "neskorších predpisov" nahradiť slovami "zákona č. 35/2011 Z. z.". 
Odôvodnenie: § 2 ods. 2 zákona č. 270/1995 Z. z. bol novelizovaný zákonom č. 35/2011 Z. z. 	O 	A 	Text poznámky pod čiarou bol preformulovaný. 	
MK SR 	K vlastnému materiálu - Čl. I - poznámka pod čiarou k odkazu 3  
V poznámke pod čiarou k odkazu 3 odporúčame slová "neskorších predpisov" nahradiť slovami "zákona č. 124/2002 Z. z.". 
Odôvodnenie: § 33 ods. 2 zákona NR SR č. 38/1993 Z. z. bol novelizovaný zákonom č. 124/2002 Z. z. 	O 	A 	Text poznámky pod čiarou bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MK SR 	K vlastnému materiálu - Čl. I - poznámka pod čiarou k odkazu 6 
V poznámke pod čiarou k odkazu 6 odporúčame slová "Zákon" nahradiť slovami "§ 3 písm. a) zákona" a slová "neskorších predpisov" nahradiť slovami "zákona č. 182/2000 Z. z.". 
Odôvodnenie: Spresnenie odkazu na príslušné ustanovenie.  	O 	A 	Text poznámky pod čiarou bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MK SR 	K vlastnému materiálu - Čl. III - bod 1 
V Čl. III prvom bode odporúčame za slovom "požiadavky" vložiť slová "ustanovené v" alebo slovo "podľa". 
Odôvodnenie: Legislatívna pripomienka. 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
MK SR 	K vlastnému materiálu - Čl. I - § 3 ods. 4 písm. b) 
V § 3 ods. 4 písm. b) odporúčame slová "vhodný pojem" nahradiť slovami "vhodný výraz". 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MK SR 	K vlastnému materiálu - Čl. I - § 3 ods. 3 
V § 3 ods. 3 odporúčame zvážiť a prehodnotiť znenie časti štvrtej vety za bodkočiarkou. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
MV SR 	všeobecne 
1. Keďže návrhom zákona sa má zvýšiť úroveň tvorby právnych predpisov a odstrániť nedostatky súčasnej legislatívnej praxe, navrhujeme tomuto cieľu dôkladnejšie prispôsobiť návrh zákona a nezotrvávať na aspektoch, ktoré v súčasnosti zbytočne komplikujú legislatívu. Ide najmä o 
?zotrvávanie na formálnom názve nariadenia vlády s dodatkom „Slovenskej republiky“, hoci napr. obdobný dodatok k zákonu „Národnej rady Slovenskej republiky“ sa vypustil už v roku 1996 a Ústava SR používa taktiež iba pojem „nariadenie vlády“, 
?popri správnom vypustení výnosu ako jedného z viacerých druhov podzákonných noriem sa nelogicky zároveň navrhuje ponechať opatrenie, ktoré by sa navyše nemuselo vyhlásiť v úplnom znení, ale iba oznámením, čo je v súvislosti s elektronizáciou Zbierky zákonov SR už neodôvodniteľné, 
?ponechanie predkladacej správy ako súčasti materiálu k návrhu právneho predpisu, ktorej význam je popri všeobecnej časti dôvodovej správy duplicitný, a teda zbytočný, 
?ponechanie duplicity legislatívno-technických pokynov, čo samo osebe narúša úmysel zabezpečiť „systematickú a formálno-právnu jednotnosť právnych predpisov“, keďže pre návrhy zákonov by mali byť záväzné iba legislatívno-technické pokyny Národnej rady SR ako jediného zákonodarného orgánu, ktoré sa vzťahujú na všetkých navrhovateľov zákonov (§ 69 rokovacieho poriadku NR SR) a z legislatívno-technickej úpravy zákonov by mali nadväzne na to vychádzať aj znenia podzákonných noriem. 	O 	ČA 	Znenie návrhu zákona bolo upravené aj v zmysle pripomienok iných subjektov. Predkladateľ však aj na základe výsledkov rozporových konaní zotrval na ponechaní súčasného stavu duality legislatívnych pravidiel, predkladacej správy a tiež aj zachovaní opatrení.  	
MV SR 	všeobecne 
2. Návrh zákona vyžaduje dôslednú legislatívno-technickú a gramatickú úpravu, napr. v čl. I 
?§ 1 slová „podrobnosti o“ nie sú vhodné, keďže ide o zákon, a preto posúdiť možnosť ich nahradenia napríklad slovami „ich vyhlasovanie v“; 
?všetky legislatívne skratky používať s malými začiatočnými písmenami a v § 1 zaviesť legislatívnu skratku „ústava“; 
?§ 2 ods. 2 slová „súlad právneho predpisu“ presunúť z jednotlivých písmen za slovo „predpokladá“ a vzhľadom na túto zmenu upraviť znenie písmena a); 
?§ 2 ods. 3 vypustiť slová „procese a“ a „svojimi“ ako nadbytočné; 
?zjednotiť právnu terminológiu v slovách „navrhovateľ právneho predpisu“ (§ 2 ods. 3), „predkladateľ (§ 6 ods. 3), „navrhovateľ“ (§ 9 ods. 2) a „predkladateľ návrhu právneho predpisu“ (§ 9 ods. 5); 
?§ 9 ods. 3 sa odkazuje na zásady určené vládou v § 2 ods. 3, ktorý o takomto právnom akte vlády neustanovuje, slová „sa vykonáva“ nahradiť slovami „vykonáva sa“ a slovo „určené“ je v danom kontexte nesprávne, keďže sa používa v spojení s individuálnym právnym aktom; 
?§ 10 ods. 1 slovo „podpisuje“ nahradiť slovom „podpisujú“; 
?§ 11 ods. 1 slovo „nástroj“ je nevhodné, prípadne vypustiť slová „Zbierka zákonov je štátnym publikačným nástrojom Slovenskej republiky“ ako neúplné a nadbytočné, keďže táto skutočnosť vyplýva z iných navrhovaných ustanovení; 
?§ 11 ods. 2 (aj v § 16 a § 17 ods. 1) slová „ak tento zákon neustanovuje inak“ sú neprípustné a treba uviesť, kde tento zákon ustanovuje inak (21. bod legislatívno-technických pokynov vlády); 
?§ 11 ods. 1 písm. c) legislatívnu skratku „iné akty“ nahradiť legislatívnou skratkou „iný akt“; 
?§ 12 uvádzacej vete slová „Inými aktmi“ upraviť do prvého gramatického pádu, v písmene e) za slovo „amnestie“ vložiť čiarku a vypustiť slovo „a“, v písmene h) slová „o ktorých to“ nahradiť slovami „ak tak“ a slovo „právny“ slovom „osobitný“; 
?§ 14 upraviť napr. takto: „Právne záväzné akty Európskej únie sa uverejňujú v Úradnom vestníku Európskej únie.4)“ alebo „Na uverejňovanie právne záväzných aktov Európskej únie sa vzťahuje osobitný predpis.4)“ alebo tento paragraf vypustiť ako nadbytočný; 
?§ 17 ods. 2 slovo „ich“ nahradiť slovom „jeho“; 
?§ 17 ods. 3 a § 22 ods. 3 a 4 slovo „verzia“ nahradiť slovom „podoba“ v príslušnom tvare; 
?§ 18 ods. 1 a 2 slovo „ustanoví“ nahradiť slovom „ustanovuje“; 
?§ 22 ods. 2 slová „osobami, ktoré sú na to oprávnené“ nahradiť slovami „oprávnenými osobami“ alebo „oprávnenou osobou“; 
?§ 22 ods. 3 a § 25 ods. 6 slová „na tvorbu práva“ nahradiť slovami „tvorby právnych predpisov“; 
?§ 22 ods. 6 slová „bez zbytočného odkladu“ nahradiť slovom „bezodkladne“; 
?§ 23 ods. 1 namiesto slovo „právne akty“ použiť zavedenú legislatívnu skratku „iné akty“; 
?§ 24 ods. 4 slová „pracovisko orgánu jej samosprávy“ vypustiť ako nezrozumiteľné, archaické a v danej súvislosti nadbytočné, vypustiť aj slovo „preukázateľne“ a slová „Obce sú povinné“ a „Obce sú oprávnené“ upraviť do jednotného čísla; 
?§ 27 ods. 2 slovo „nachádza“ nahradiť napríklad slovom „je“ alebo „obsahuje“ a vzhľadom na túto zmenu upraviť znenie tohto ustanovenia. 	O 	ČA 	Text niektorých ustanovení bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MV SR 	k čl. I 
3. Keďže podľa navrhovaného znenia § 1 sa základné pravidlá tvorby podľa tohto zákona majú vzťahovať aj na vyhlášky okresných úradov, odporúčame zvážiť možnosť rozšírenia predmetu úpravy týkajúcej sa tvorby právnych predpisov aj na všeobecne záväzné nariadenia obce a všeobecne záväzné nariadenia samosprávneho kraja, pretože normotvorbu v tejto oblasti je žiaduce taktiež jednotne upraviť. 	O 	N 	Na vyhlášky okresných úradov sa navrhovaná právny úprava nevzťahuje, nie sú všeobecne záväznými právnymi predpismi. Z toho dôvodu nebola pripomienka akceptovaná. 	
MV SR 	k čl. I 
4. V nadväznosti na všeobecnú pripomienku navrhujeme v celom návrhu zákona vypustiť ustanovenia o opatreniach ministerstiev, iných orgánov štátnej správy a Národnej banky Slovenska [napr. v § 1, § 18a, § 21 ods. 2, § 22 ods. 1 písm. c) až e)] a odporúčame do návrhu zákona zapracovať obdobnú vetu, akú obsahuje § 5 ods. 1 zákona č. 180/2013 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Týmto spôsobom sa skonkretizuje opisný tvar „všeobecne záväzné právne predpisy“, ktorý používa Ústava SR v čl. 56 ods. 1 a čl. 123. Zároveň sa tým docieli jednotnosť a ucelenosť právneho poriadku, ktorého neprehľadnosť v súčasnosti okrem iného spôsobuje aj to, že na označenie podzákonných právnych predpisov s rovnakou právnou silou sa používajú až tri rôzne názvy (vyhláška, opatrenie, výnos), pričom dokonca niektoré sa ani neuverejňujú v úplnom znení v Zbierke zákonov SR a ich adresát si ich musí prácne vyhľadávať v úradných vestníkoch jednotlivých rezortov. Takýto spôsob vyhlasovania právnych predpisov, ktoré sú všeobecne záväzné a pri ktorých platí nevyvrátiteľná domnienka známosti každému, koho sa týkajú, považujeme v súčasnosti už za neakceptovateľný. V nadväznosti na to, je potrebné upraviť aj § 27 ods. 2 tak, že doterajšie splnomocnenia na vydanie výnosu alebo opatrenia sa považujú za splnomocnenia na vydanie vyhlášky. 	O 	N 	Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy a zachovaní vyhlášok opatrení. 	
MV SR 	k čl. I 
5. V § 4 ods. 4 druhej vete navrhujeme ponechať informatívnosť poznámky pod čiarou, keďže z ustanovenia poznámky pod čiarou ako súčasti právneho predpisu vyplýva jej normatívnosť. Odôvodnenie normatívnosti poznámok pod čiarou spočíva v tom, že prevažná väčšina poznámok pod čiarou obsahuje odkaz na konkrétnu právnu úpravu, konkrétne právne vzťahy, ktoré sú nevyhnutné pre naplnenie skutočností uvádzaných v právnom predpise, čím sa vytráca informatívny charakter poznámky pod čiarou. Táto podstatná zmena teda vychádza z nesprávnej legislatívnej praxe, pričom však normatívnosť poznámok pod čiarou tento problém nevyrieši, práve naopak – spôsobí ešte väčšie problémy pri aplikácii právnych predpisov v praxi, keďže vzhľadom na ich množstvo, negatívny postoj k ich samostatnej aktualizácii (viď bod 37 legislatívno-technických pokynov vlády) a snahu Legislatívnej rady vlády SR o odkazovanie na čo najkonkrétnejšie ustanovenia, obsahujú právne predpisy často neaktuálne odkazy spôsobené napr. prečíslovaním odseku, na ktorý sa odkazuje a pod. Nie je teda zrejmé, akým spôsobom sa vysporiadať s chybnými odkazmi, keď už budú súčasťou normatívneho textu. Taktiež nie je zrejmé, aký význam a čo vlastne bude znamenať normatívnosť poznámok pod čiarou pri demonštratívnom výpočte právnych predpisov. 
Podotýkame len, že aj v rámci samotného návrhu zákona by normatívnosť poznámky pod čiarou k odkazu 3 spôsobila problémy, ktoré rozhodnutia Ústavného súdu SR sa vlastne vyhlasujú v zbierke zákonov, keďže pri iných rozhodnutiach Ústavného súdu SR sa odkazuje len na § 33 ods. 2 zákona NR SR č. 38/1993 Z. z., pričom však rozhodnutia Ústavného súdu SR, ktoré sa vyhlasujú v zbierke zákonov, sa nachádzajú aj v iných ustanoveniach tohto zákona (napr. § 38 ods. 4, § 41 ods. 2, atď.). 
Pokiaľ predkladateľ neupustí od navrhovanej zmeny, žiadame, aby sa v § 27 ustanovilo, že táto veta sa vzťahuje len na poznámky pod čiarou v právnych predpisoch, ktoré budú schválené po nadobudnutí účinnosti predmetného návrhu zákona, aby sa tejto zmene mohlo prispôsobiť aj koncipovanie poznámok pod čiarou pri tvorbe nových právnych predpisov. 	O 	A 	Posledná veta bola odstránená. Zostáva zachovaný súčasný stav, keď poznámky pod čiarou má len informatívny charakter. 	
MV SR 	k čl. I 
6. § 6 ods. 3 vzhľadom na upravovanú problematiku zrejme nepatrí do obsahu tohto článku, ale do čl. III, ktorým sa novelizuje rokovací poriadok národnej rady. Slová „zmeny a doplnenia menšieho rozsahu“ a „zmeny a doplnenia väčšieho rozsahu“ sú neurčité a zakladajú interpretačné problémy pri vykonávaní zákona. Vrátenie návrhu zákona predkladateľovi v prípade jeho doplnenia o súvisiacu novelu iného zákona väčšieho rozsahu je neúčelné a nelogické najmä z dôvodu, že predkladateľ z vecného hľadiska v podstate nebude mať čo dopracovať a legislatívnu úpravu zabezpečí tak ako doteraz legislatívny útvar národnej rady. Taktiež nie je zrejmá záväznosť navrhovaných zmien a doplnení pre predkladateľa. Dôvodová správa navrhovanú úpravu bližšie vôbec nevysvetľuje. 	O 	A 	Prepracované ustanovenie zavádza všeobecný zákaz spájať obsahovo nesúvisiace novely, resp. možnosť spájať len obsahovo súvisiace novely. Toto pravidlo nebude platiť len pre rokovanie v NRSR, ale všeobecne pre celý legislatívy proces. 	
MV SR 	K čl. I 
7. Z § 7 ods. 2 (aj vo vzťahu k § 7 ods. 1) vyplýva, že doložka vybraných vplyvov a doložka zlučiteľnosti s právom Európskej únie nie sú súčasťou všeobecnej časti dôvodovej správy. Vzhľadom na túto skutočnosť je potrebné vyrovnať sa tiež s § 3 ods. 5 zákona č. 19/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú podmienky vydávania aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky, podľa ktorého všeobecná časť dôvodovej správy k aproximačnému nariadeniu vlády musí obsahovať doložku zlučiteľnosti návrhu aproximačného nariadenia s právom Európskej únie a tabuľku zhody návrhu aproximačného nariadenia s právom Európskej únie. V citovanom zákone zrejme v § 2 ods. 2 vzhľadom na obsah viacerých platných aproximačných nariadení vlády je žiaduce jednoznačne ustanoviť, že aproximačné nariadenie vlády nesmie upravovať pôsobnosť orgánov verejnej moci, konanie o právach a povinnostiach právnych subjektov ani sankcie. 	O 	ČA 	Do návrhu zákona bola doplnená ďalšia náležitosť návrhu právneho predpisu, a to tabuľka zhody. Doložka vplyvov a doložka zlučiteľnosti bude jeden zo sprievodných dokumentov návrhu zákona, to znamená že sa predpokladá aj naďalej ich vypracovanie a prikladanie k návrhu právneho predpisu. Podmienky vydávania aproximačných nariadení vlády upravuje samostatný zákon.  	
MV SR 	k čl. I 
8. V § 9 žiadame vypustiť odsek 2. 
Navrhovanú reglementáciu predprípravnej etapy legislatívneho procesu nemožno považovať za racionálne riešenie, ktoré ho skvalitní, ale len o nadbytočný a sčasti duplicitný právny inštitút s otáznym minimálnym potenciálnym prínosom pre oblasť normotvorby. Verejnosť môže pripomienky s právnou relevanciou (na rozdiel od návrhu zákona, ktorý o žiadnych pripomienkach v tomto štádiu nič nehovorí) bez problémov uplatniť v dostatočnej lehote v rámci medzirezortného pripomienkového konania. Navrhované riešenie sa javí osobitne nelogické a nevhodné vo vzťahu k plánu legislatívnych úloh vlády na príslušný kalendárny rok, kde predkladateľ vnútornú analýzu opodstatnenosti novej právnej úpravy vykonal pred návrhom na zaradenie predmetnej úlohy do tohto plánu, ako aj k iniciatívnym návrhom právnych predpisov, ktorými je potrebné bezprostredne reagovať na vydanie právnych aktov (smerníc) Európskej únie a implementovať ich do právneho poriadku. 
Okrem toho, je dôvodová správa k tomuto bodu nielen nejednoznačná, ale dokonca zmätočná. V dôvodovej správe je najskôr uvedené, že pripomienky sa nebudú vyhodnocovať, pričom ďalej sa uvádza lehota minimálne 10 pracovných dní pre verejnosť na pripomienkovanie a súčasťou verejného súboru by bolo aj vyhodnotenie pripomienok verejnosti zo strany navrhovateľa, ktorému by vznikla mu povinnosť ich vyhodnotiť a toto vyhodnotenie zverejniť. Text dôvodovej správy si nielen protirečí, navyše ide aj nad rámec normatívneho textu, ktorý žiadnu povinnosť vyhodnocovať pripomienky navrhovateľovi právneho predpisu neustanovuje a neustanovuje ani lehotu, počas ktorej by mala byť verejnosť oprávnená pripomienkovať takýto návrh. Dôvodová správa teda nekorešponduje s návrhom zákona, a preto žiadame z dôvodovej správy vypustiť text týkajúci sa povinnosti vyhodnocovať pripomienky, ako aj text týkajúci sa lehoty na pripomienkovanie návrhu zo strany verejnosti. Text dôvodovej správy musí byť v súlade s návrhom zákona. 	O 	ČA 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania. 
 	
MV SR 	k čl. I 
9. V § 11 ods. 3 navrhujeme v prvej vete za slovom „skratky“ vložiť skratku „Z. z.“, keďže sa predmetná skratka nachádza až v § 23 ods. 4 pri definovaní spôsobu citácie právnych predpisov. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MV SR 	k čl. I 
10. V § 12 písm. e) odporúčame doplniť odvolanie vlády rozhodnutím prezidenta Slovenskej republiky, ktoré sa vyhlasuje v zbierke zákonov (čl. 115 ústavy). Tento paragraf tiež odporúčame doplniť o ďalšie krízové situácie podľa ústavného zákona č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu v znení neskorších predpisov, ktorými sú rozhodnutia o vypovedaní vojny (čl. 2 ods. 1) a o vyhlásení núdzového stavu (čl. 5 ods. 1), ktorých vydanie sa oznamuje v zbierke zákonov (čl. 11 ods. 1). Ide o relevantné rozhodnutia, ktoré je žiaduce výslovne uviesť, a to aj s ohľadom na už uvedené vecne príbuzné rozhodnutia. Inou alternatívou môže byť vypustenie všetkých rozhodnutí, o ktorých osobitné predpisy ustanovujú, že sa vyhlasujú v zbierke zákonov [napríklad v písmene e) slová „o vyhlásení vojnového stavu alebo výnimočného stavu], pričom na tieto prípady sa bude vzťahovať písmeno h). 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienky. 	
MV SR 	k čl. I 
11. V § 15 navrhujeme vyjadriť z hľadiska jednoznačnosti a komplexnosti, že predmetná domnienka je nevyvrátiteľná, obdobne ako to ustanovuje zákon o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a zákon o Úradnom vestníku Európskej únie. 	O 	A 	Znenie ustanovenia bolo upravené, slová „platí domnienka“ boli nahradené slovami „má sa za to“. 	
MV SR 	k čl. I 
12. V § 17 ods. 2 odporúčame slová „o súlade“ nahradiť slovom „o nesúlade“. Podľa § 41 ods. 2 zákona č. 38/1993 Z. z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov v znení neskorších predpisov, v zbierke zákonov sa vyhlasuje len nález, ktorým Ústavný súd SR zistil nesúlad právnych predpisov. 	O 	A 	Ustanovenie § 17 ods. 2. Vyhlasovanie rozhodnutí Ústavného súdu SR sa bude riadiť ustanoveniami zákona č. 38/1993 Z. z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov v znení neskorších predpisov. 	
MV SR 	k čl. I 
13. § 17 ods. 2 nekorešponduje s jednotlivými ustanoveniami zákona č. 38/1993 Z. z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov v znení neskorších predpisov. Odporúčame text preformulovať a vo vzťahu k slovám „iné rozhodnutia“ odkázať v poznámke pod čiarou na príslušné ustanovenia zákona č. 38/1993 Z. z., keďže nie všetky rozhodnutia Ústavného súdu SR sa vyhlasujú aj s odôvodnením – napr. nález súvisiaci so sťažnosťou proti výsledku referenda (§ 70 ods. 2), nález súvisiaci so sťažnosťou proti výsledku ľudového hlasovania o odvolaní prezidenta SR (§70b ods. 2) ani nie všetky rozhodnutia Ústavného súdu SR majú výrokovú časť – spravovací a rokovací poriadok ústavného súdu (§ 79). Z ustanovenia nie je ani zrejmé, čo sa rozumie pod „podstatným obsahom“ rozhodnutia (1/3 rozhodnutia, 1/2 rozhodnutia alebo aká časť rozhodnutia?). 	O 	A 	Ustanovenie § 17 ods. 2. Vyhlasovanie rozhodnutí Ústavného súdu SR sa bude riadiť ustanoveniami zákona č. 38/1993 Z. z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov v znení neskorších predpisov. 	
MV SR 	k čl. I 
14. V § 18 ods. 1 navrhované vymedzenie podmienok vydávania opatrení nie je úplne v súlade s čl. 56 ods. 1 a čl. 123 ústavy. Zo slov „ak sa týkajú úzkeho alebo druhovo určeného okruhu fyzických osôb alebo právnických osôb“ v podstate vyplýva neprípustné samostatné generálne zmocnenie na vydanie opatrenia bez ohľadu na splnomocňovacie ustanovenie v osobitnom zákone, a to aj vo vzťahu k slovám „alebo ak tak ustanoví osobitný zákon“ a slovu „zákona“ (teda aj tohto zákona) v odseku 3 písm. b). Slová „ostatné ústredné orgány štátnej správy“ vypustiť vzhľadom na čl. 123 ústavy. 	O 	N 	Predkldateľ pri koncipovaní navrhovaného znenia ustanovenia § 19 ods. 1 vychádzal z platnej právnej úpravy a trvá na jej zachovaní. 	
MV SR 	k čl. I 
15. Ak nedôjde k vypusteniu opatrenia ako jedného z druhov právneho predpisu, navrhujeme vypustiť možnosť vydávať opatrenia oznámením o jeho vydaní (§ 18 ods. 2 až 4) a ponechať iba možnosť jeho vyhlásenia v elektronickej podobe zbierky zákonov, ak vzhľadom na jeho charakter a rozsah nie je účelné vyhlásiť ho v listinnej podobe zbierky zákonov (§ 17 ods. 3). Nie je v tomto kontexte zrejmý zmysel odlišnej úpravy k opatreniu podľa § 21 ods. 2, keď úplné znenie opatrenia v elektronickej podobe záväzné nebude, na rozdiel od elektronickej podoby vyhlášky, hoci ide o právnou silou rovnaké právne predpisy. 
Alternatívne navrhujeme vypustiť možnosť vydať opatrenie, na ktorého vydanie neexistuje výslovné splnomocnenie v zákone. Úzky alebo druhovo určený okruh fyzických alebo právnických osôb je značne neurčité a široko vysvetliteľné vymedzenie, ktoré môže spôsobiť sťaženie prístupu k právne záväznému zneniu právneho predpisu osobám, ktorých sa priamo dotýka. V súčasnosti je napr. vydaný výnos Ministerstva zdravotníctva SR č. S11181/2011-OL (oznámenie č. 509/2011 Z. z.), hoci sa týka niekoľko 10 000 štátnych príslušníkov tretích krajín nachádzajúcich sa na našom území. 	O 	N 	K vypustenie opatrenia ako jedného z druhov právneho predpisu predkladateľ nepristúpil a taktiež ostal zachovaný spôsob vyhlasovania opatrení. Úplné znenia opatrení a konsolidovaných znení novelizovaných opatrení však budú v elektronickej podobe dostupné v informačnom systéme Slov-lev v samostatnej záložke.  	
MV SR 	k čl. I 
16. § 24 navrhujeme upraviť tak, aby obciam, ktoré preukázateľne nemajú žiadne pracovisko s prístupom na internet, Ministerstvo spravodlivosti SR bezplatne zasielalo listinnú podobu každého vydania Zbierky zákonov SR. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 24 ods. 3 neuvádza obec medzi subjektmi, ktorým bude Zbierka zákonov SR bezplatne zasielaná (na rozdiel od predchádzajúcej právnej úpravy obsiahnutej v zákone č. 1/1993 Z. z.). Z dôvodovej správy vyplýva, že táto povinnosť má byť zrušená vzhľadom na neudržateľné finančné nároky, ktoré sa s bezplatnou tlačou a distribúciou tohto množstva čiastok spájajú. Pri takejto navrhovanej právnej úprave však zostáva nezodpovedaná otázka ako bude zabezpečený prístup k Zbierke zákonov SR obciam, ktoré preukázateľne nemajú žiadne pracovisko s prístupom na internet. 
Všetky obce bez ohľadu na to, či majú prístup k internetu, plnia rovnaké úlohy a povinnosti. Vykonávajú samosprávne kompetencie, ale aj prenesené pôsobnosti štátnej správy. Je pritom nevyhnutné, aby mali zabezpečený prístup k Zbierke zákonov SR. Pri navrhovanom znení právnej úpravy distribúcie Zbierky zákonov SR hrozí, že obce, ktoré nemajú prístup na internet a odplatne si neobstarajú listinnú podobu Zbierky zákonov SR, nebudú vedieť vykonávať svoju pôsobnosť v požadovanej kvalite. Návrh zákona neukladá takýmto obciam povinnosť zaobstarať si prístup k Zbierke zákonov SR, preto reálne hrozí, že si nezaobstarajú odplatný prístup k Zbierke zákonov SR, a preto nebudú mať prístup k Zbierke zákonov SR vôbec. Aj keby takáto povinnosť navrhovaná pre obce, bola, v tejto súvislosti je dôležité uvedomiť si, že ide o malé obce, ktoré väčšinou zápasia s existenčnými problémami. 
Návrh sleduje aj záujem zabezpečiť možnosť nazrieť do elektronickej podoby Zbierky zákonov SR každému, kto o to obec požiada. V prípade, ak obec preukázateľne nemá žiadne pracovisko s prístupom na internet a nedisponuje ani listinnou podobou každého vydania Zbierky zákonov SR, nemôže zabezpečiť svojim obyvateľom nahliadnutie do vydaných právnych predpisov. V porovnaní s obcami, ktoré majú prístup na internet, obyvatelia týchto obcí budú znevýhodnení. Navrhovaná právna úprava v tomto smere sťažuje prístup určitej skupiny obyvateľov k Zbierke zákonov SR. 
V nadväznosti na to naopak odporúčame vypustenie odseku 3, podľa ktorého sa má posielať listinná podoba každého vydania zbierky zákonov určeným orgánom a inštitúciám, ktoré túto listinnú podobu pri svojej činnosti nepotrebujú, keďže u nich nemožno predpokladať, že nemajú prístup k internetu, a teda k záväznej elektronickej podobe zbierky zákonov a ide len o zotrvávanie na archaickom pravidle, už bez akéhokoľvek reálneho významu. 	O 	A 	Text ustanovenia bol upravený v zmysle pripomienky. 	
MV SR 	k čl. I 
17. V § 28 odporúčame vypustiť odkaz 7 vrátane poznámky pod čiarou alebo doplniť odkaz aj na príslušné ustanovenie zákona o obecnom zriadení týkajúce sa vyhlasovania všeobecne záväzných nariadení obcí; v dôvodovej správe chýba odôvodnenie tohto paragrafu. Zároveň odporúčame doplniť aj vyhlasovanie všeobecne záväzných nariadení samosprávneho kraja (§ 8 zákona č. 302/2001 Z. z.). 	O 	A 	Text odkazu 7 bol upravený v zmysle pripomienky a do ustanovenia boli doplnené všeobecne záväzných nariadení samosprávneho kraja. 	
MV SR 	k čl. IV 
18. V § 3 zákona č. 416/2004 Z. z. odporúčame slová „Obvodný úrad“ nahradiť slovami „Okresný úrad“ v súlade s názvom tohto miestneho orgánu štátnej správy podľa zákona č. 180/2013 Z. z.  	O 	A 	Doplnený novelizačný bod, ktorým sa slová "Obvodný úrad" nahrádzajú slovami "Okresný úrad". 	
Verejnosť 	ust. § 2 ods. 3  
navrhujem toto ustanovenie odstrániť a ustanoviť tieto podrobnosti v rámci tohto návrhu alebo nahradiť toto ustanovenie nasledovným znením: 
Podrobnosti o procese a tvorbe právnych predpisov a základné legislatívno - technické požiadavky na tvorbu právnych predpisov zabezpečujúce ich systematickú a formálno-právnu jednotnosť ustanoví všeobecne záväzný predpis, ktorý vydá Ministerstvo spravodlivosti SR. 

Dôvodom pripomienky je skutočnosť, že Uznesenia NRSR a vlády SR nie sú všeobecne záväznými právnymi predpismi. Zároveň nevidím dôvod, prečo by by podrobnosti nemohli byť obsahom tohto zákona. 

 	O 	N 	Predkladateľ však trvá na zachovaní súčasného právneho stavu duality legislatívnych pravidiel a ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
Verejnosť 	čl. I – §9 
V § 9 odsek 2 navrhujeme doplniť bod h), ktorý znie: 

"h) konsolidované znenie zákona vrátane novely, ktorá je vyznačená osobitným písmom" 

Odôvodnenie: 
Priloženie návrhu novelu aj v konsolidovanej verzii uľahčuje verejnosti analyzovať jej dopady a závažnosť v kontexte celého zákona.  	O 	A 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania. 

Súčasťou návrhu zákona bude informatívne konsolidované znenie právneho predpisu bez vyznačenia zmien. Slov-Lex však umožní porovnávanie konsolidovaných znení návrhov zákonov, a to aj verzií, ktoré vznikajú v rámci jednotlivých štádií legislatívneho procesu. To znamená, že požiadavka verejnosti bude zohľadnená ako nová funkcionalita vytváraného informačného systému.  	
Verejnosť 	Pripomienka VIA IURIS č. 1 
1. k čl. I - k § 9 

V ustanovení § 9 navrhujeme nasledovné znenie § 9 ods. 1: „Každý návrh právneho predpisu musí byť predmetom verejného pripomienkového konania.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme jednoznačnejšie vymedziť, že každý návrh právneho predpisu, na ktorý sa bude vzťahovať návrh zákona o tvorbe právnych predpisov, musí byť predmetom verejného pripomienkového konania. Považujeme za dôležité zdôrazniť, že musí ísť o „verejné“ pripomienkové konanie a nie napr. o interné pripomienkové konanie. Verejnosť pripomienkového konania z návrhu ustanovenia vyplýva len nepriamo, zo spojenia že „pripomienkové konanie sa zverejňuje“, čo považujeme za nedostatočné zakotvenie verejnosti pripomienkového konania. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	ČA 	Rozpor trvá. Predkladateľ považuje za dostatočné v zákone zakotviť povinnosť vykonať pripomienkové konanie na portáli tak, aby bola zabezpečená aj účasť verejnosti na pripomienkovom konaní. Taktiež do návrhu zákona bol dopracovaný inštitút hromadnej pripomienky. Ďalšie podrobnosti navrhujeme upraviť v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravidlách tvorby zákonov NR SR. 	
Verejnosť 	Pripomienka VIA IURIS č. 2 
2. k čl. I – k § 9 

V § 9 navrhujeme doplniť odseky 6 a 7, ktoré znejú: 

„(6) Lehota na zaslanie pripomienok nesmie byť kratšia než 15 pracovných dní; navrhovateľ môže určiť aj dlhšiu lehotu na podávanie pripomienok. Lehota začína plynúť dňom zverejnenia návrhu právneho predpisu na pripomienkové konanie v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov. Ak pripomienkujúci subjekt pripomienky v určenej lehote nezašle, znamená to, že nemá žiadne pripomienky. 

(7) Ak nastanú mimoriadne okolnosti (ohrozenie ľudských práv a základných slobôd alebo bezpečnosti, ak hrozia štátu značné hospodárske škody, v prípade vyhlásenia núdzového stavu alebo opatrení na riešenie mimoriadnej situácie), ak hrozí nesplnenie záväzkov vyplývajúcich zo Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii nedodržaním lehoty určenej na prebratie smernice Európskej únie, implementáciu nariadení alebo rozhodnutí Európskej únie, alebo ak ide o návrh zákona mimo plánu legislatívnych úloh vlády z dôvodu naliehavosti v termíne, ktorý neumožňuje lehotu uvedenú v odseku 6 dodržať, možno pripomienkové konanie uskutočniť v skrátenej forme. V tomto prípade lehotu na oznámenie pripomienok určí predkladateľ; táto lehota však nesmie byť kratšia ako sedem pracovných dní; lehota začína plynúť dňom zverejnenia návrhu právneho predpisu na pripomienkové konanie v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby návrh zákona jednoznačne stanovil minimálne lehoty na podávanie pripomienok v rámci pripomienkového konania, ako aj vymedzil možnosť skráteného pripomienkového konania. Sme presvedčení o tom, že minimálna lehota na podávanie pripomienok by mala byť stanovená zákonom. Nami navrhované znenie vychádza zo súčasnej praxe a úpravy lehôt a úpravy skráteného pripomienkového konania v legislatívnych pravidlách vlády. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Rozpor trvá. Predkladateľ považuje za dostatočné v zákone zakotviť povinnosť vykonať pripomienkové konanie na portáli tak, aby bola zabezpečená aj účasť verejnosti na pripomienkovom konaní. Taktiež do návrhu zákona bol dopracovaný inštitút hromadnej pripomienky. Ďalšie podrobnosti navrhujeme upraviť v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravidlách tvorby zákonov NR SR. 	
Verejnosť 	Pripomienka VIA IURIS č. 3 
3. k čl. I – nový § 10 

Navrhujeme za § 9 vložiť nový § 10, ktorý, vrátane nadpisu, znie: 

„§ 10 Účasť verejnosti na tvorbe právnych predpisov. 

(1) Pripomienkové konanie podľa § 9 sa koná za účasti verejnosti. Pripomienky k návrhom právnych predpisov má právo podať každá fyzická alebo právnická osoba. 

(2) Ak navrhovateľ nevyhovie pripomienke, s ktorou sa stotožnilo aspoň 500 fyzických alebo právnických osôb, považuje sa pripomienka za predmet rozporu. Ak je súčasťou pripomienky aj splnomocnenie zástupcovi na zastupovanie pripomienkujúcich osôb, je s ním navrhovateľ povinný uskutočniť rozporové konanie. 

(3) Navrhovateľ môže určiť, že subjekty z radov verejnosti, ktorým sa v návrhu právneho predpisu ukladajú úlohy alebo ktorých sa jeho problematika týka, majú v pripomienkovom konaní postavenie obdobné postaveniu ústredných orgánov štátnej správy. 

(4) Navrhovateľ je povinný vyhodnotiť pripomienkové konanie a zverejniť ho. Vyhodnotenie obsahuje aj údaje o tom, ktorý subjekt z radov verejnosti predložil pripomienku, ktorým pripomienkam verejnosti sa vyhovelo alebo nevyhovelo a z akých dôvodov. V prípade, ak ide o návrh právneho predpisu, ktorý schvaľuje vláda, musí byť o vyhodnotení pripomienkového konania informovaná. 

(5) V prípade, ak ide o neakceptovanú pripomienku verejnosti podľa odseku 2 alebo 3 môže predseda vlády pozvať zástupcu verejnosti na rokovanie vlády a udeliť mu slovo v tej časti rokovania vlády, ktorého sa pripomienka týka. 

(6) Bližšie podrobnosti o účasti verejnosti na pripomienkovom konaní upraví vláda v zásadách schválených podľa § 2 ods. 3.“. 

Nasledovné ustanovenia sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme v zákone o tvorbe právnych predpisov vymedziť základné rámce účasti verejnosti na pripomienkovom konaní k návrhom zákonov, ktoré nejdú nad rámce súčasnej úpravy účasti verejnosti na tvorbe právnych predpisov uvedenej v legislatívnych pravidlách vlády. Navrhujeme, aby bolo jednoznačne zadefinované, že každý subjekt z radov verejnosti môže podať k návrhu právneho predpisu pripomienku. V súlade so súčasným stavom zároveň navrhujeme, aby zákon definoval v ktorých prípadoch vzniká povinnosť navrhovateľa rokovať so zástupcom verejnosti. Nad rámec súčasného stavu navrhujeme zaviesť oprávnenie predsedu vlády udeliť zástupcovi verejnosti slovo na rokovaní vlády, v prípade ak pôjde o neakceptovanú pripomienku verejnosti. Takýmto spôsobom by bolo možné zvýšiť dôveru spoločnosti v konanie vlády a jej schopnosť nerokovať o zákonoch za zatvorenými dverami, ale priamo na rokovaní si vypočuť názor verejnosti a až následne o návrhu právneho predpisu hlasovať. 

Obdobná úprava sa nachádza v zákone o obecnom zriadení (§ 6 zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení), kde je v zákone rovnako priamo upravené právo verejnosti (obyvateľov obce) podávať pripomienky k návrhom všeobecne záväzných nariadení obce. Obdobne aj v zákone o samosprávnych krajoch je toto právo pre obyvateľov kraja priamo uvedené v zákone (§ 8 zákona č. 302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov), pričom pre pripomienky k návrhu všeobecne záväzného nariadenie kraja, ktoré podporilo a kvalifikované množstvo osôb, je v tomto zákone zakotvené právo zástupcu verejnosti dostať slovo a predniesť predložené pripomienky na zasadnutí zastupiteľstva kraja pred samotným hlasovaním zastupiteľstva. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	ČA 	Rozpor trvá. Predkladateľ považuje za dostatočné v zákone zakotviť povinnosť vykonať pripomienkové konanie na portáli tak, aby bola zabezpečená aj účasť verejnosti na pripomienkovom konaní. Taktiež do návrhu zákona bol dopracovaný inštitút hromadnej pripomienky. Ďalšie podrobnosti navrhujeme upraviť v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravidlách tvorby zákonov NR SR. 	
Verejnosť 	Pripomienka VIA IURIS č. 4 
4. k čl. III bod 6 

Navrhujeme nasledovné znenie § 69 ods. 1: 

„(1) Návrh zákona, ktorého navrhovateľmi sú poslanci, alebo výbory musí byť predložený do verejného pripomienkového konania, na ktoré sa primerane vzťahujú ustanovenia osobitného predpisu54b).“ 

Poznámka pod čiarou 54b) znie: „54b) § 9 a § 10 zákona č. ......../2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme jednoznačnejšie vymedziť podpornú úpravu zákona o tvorbe právnych predpisov aj na poslanecké návrhy zákonov, vrátane pripomienkového konania s verejnosťou. Nami navrhované znenie reflektuje aj naše predchádzajúce pripomienky. 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Verejnosť 	Pripomienka VIA IURIS č. 5 
5. k čl. III bod 9 

V navrhovanom § 78a navrhujeme za prvú vetu vložiť druhú vetu, ktorá znie: „Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy nesmú navrhovať zmeny alebo doplnenia tých ustanovení, ktoré návrh zákona neobsahuje.“. 

Odôvodnenie: Navrhujeme upraviť podávanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov v parlamente tak, aby tieto nemohli ísť nad rozsah ustanovení, ktoré návrh zákona navrhuje upraviť. Napr. ak navrhovaná novela konkrétneho zákona obsahuje návrh úpravy konkrétnych ustanovení, pozmeňujúce a doplňujúce návrhy poslancov sa budú môcť týkať len týchto konkrétnych ustanovení a nebudú môcť navrhovať úpravu iných ustanovení nesúvisiacich s novelou. Našim návrhom chceme obmedziť nežiaducu prax v súčasnosti, keď sa často stáva, že pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predložené v II. čítaní v pléne národnej rady sú rozsiahle, nie je časový priestor ich naštudovať, upravujú nesúvisiace ustanovenia a zásadne menia filozofiu navrhovaného zákona, bez ohľadu na doterajší priebeh legislatívneho procesu. Často pritom ide o účelové, „prílepkové“ pozmeňujúce návrhy, ktoré sú navrhované v prospech konkrétneho subjektu, ale v neprospech celej spoločnosti, pričom je nepochybné, že vo verejnej diskusii by neobstáli. Nami navrhovanou úpravou by sa bezpochyby zvýšila dôvera v kvalitu legislatívneho procesu na Slovensku a nepochybne by sa zvýšila aj kvalita schvaľovaných zákonov. 

Zároveň, poslanci neprichádzajú o svoju zákonodarnú iniciatívu a právomoc, pretože v prípade, ak budú chcieť využiť svoje právo a navrhnúť nové znenie zákona, môžu využiť inštitút poslaneckého návrhu zákona, ktorý štandardným spôsobom predložia do prvého čítania v parlamente a tento návrh zákona prejde diskusiou v parlamente (v nami navrhovanom znení aj diskusiou s verejnosťou). 

Pripomienka je zásadná. 
 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Verejnosť 	25. Prísnejšie pravidlá pre skrátené legislatívne konanie (k článku III – nové body k § 89) 
Navrhujeme v článku III doplniť nové body v nasledovnom znení: 

„V § 89 sa v ods. 1 za slovom „mimoriadnych“ dopĺňajú slová „a vopred nepredvídateľných“ a za prvou vetou sa dopĺňajú druhá a tretia veta, ktoré znejú: „Uznesenie podľa predchádzajúcej vety sa schvaľuje trojpätinovou väčšinou všetkých poslancov národnej rady. Okolnosti podľa prvej vety musia byť v návrhu vlády na skrátené legislatívne konanie jednoznačne určené a dostatočne odôvodnené“.“ 

„V § 89 sa v ods. 3 za slovo „nepoužijú“ dopĺňa čiarka a slová „alebo sa nepoužijú len niektoré z týchto obmedzení, ak o tom rozhodne národná rada v uznesení podľa odseku 1“.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Vláda Slovenskej republiky vo svojom programovom vyhlásení na roky 2012 až 2016 v časti Spravodlivosť uvádza: „Vláda v snahe zabrániť zneužívaniu skrátených foriem legislatívnych konaní príjme prísnejšie legislatívne pravidlá tvorby právnych predpisov.“ Predložený návrh zákona však žiadne prísnejšie pravidlá, ktoré by zamedzovali zneužívaniu skrátených foriem legislatívnych konaní, neobsahuje. A to ani vo vzťahu k medzirezortnému pripomienkového konaniu, ani vo vzťahu k skrátenému pripomienkovému konaniu v národnej rade. Preto navrhujeme doplniť návrh zákona o prísnejšiu úpravu skráteného legislatívneho konania v § 89 zákona o rokovacom poriadku, ako aj o ďalšie sprísnenia pravidiel vo vzťahu k možnosti zneužívania skrátených foriem legislatívneho konania (body 2, 4, 22 a 24) tejto hromadnej pripomienky). Sprísnenie pravidiel vo vzťahu k skrátenému legislatívnemu konaniu spočíva predovšetkým v požiadavke, aby sa na jeho schválenie vyžadovala nie nadpolovičná väčšina prítomných poslancov, ale trojpätinová väčšina všetkých poslancov. To bude vyžadovať dosiahnutie určitej miery konsenzu v rámci celého parlamentu a zabezpečí, aby k skrátenému legislatívnemu konaniu dochádzalo naozaj len vo výnimočných prípadoch. 

Zároveň analogicky ako pri skrátenom medzirezortnom konaní (viď argumentácia k bodu 4) navrhujeme, aby okolnosti odôvodňujúce skrátené legislatívne konanie k návrhu zákona boli nielen mimoriadne, ale aj vopred nepredvídateľné a aby vláda mala povinnosť v návrhu na skrátené legislatívne konanie tieto okolnosti jednoznačne určiť a dostatočne odôvodniť. 

Okrem toho navrhujeme, aby skrátené legislatívne konanie nemuselo automaticky znamenať vylúčenie všetkých obmedzení stanovených zákonom pri prerokovaní návrhu zákona, ale aby sa mohlo uskutočniť spôsobom, keď sa nepoužijú iba niektoré z nich. V niektorých prípadoch totiž nie je nevyhnutne potrebné vylúčiť použitie všetkých obmedzení. 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Verejnosť 	24. Obmedzenie skracovania zákonom určených lehôt pri prerokovávaní návrhov zákonov (k článku III – nové body k § 81 a § 84) 
Navrhujeme v článku III doplniť nové body v nasledovnom znení: 

„V § 81 sa v odseku 2 vypúšťa druhá veta.“ 

„V § 84 sa v ods. 2 vypúšťa časť vety za bodkočiarkou.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Zákon o rokovacom poriadku NR SR stanovuje pri prerokovaní návrhov zákonov v druhom a treťom čítaní lehoty, ktorých účelom je vytvárať podmienky pre schvaľovanie kvalitnej legislatívy a vyhnutie sa legislatívnym nepodarkom. Konkrétne ide o lehotu 48 hodín od doručenia spoločnej správy výborov národnej rade do hlasovania o návrhu zákona v druhom čítaní (§ 81 ods. 2), hlasovanie o rozdaných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch podaných na schôdzi národnej rady najskôr na druhý deň po ich rozdaní (§ 83 ods. 4) a v prípade schválenia pozmeňujúcich alebo doplňujúcich návrhov v druhom čítaní prerokovanie návrhu zákona v treťom čítaní najskôr druhý deň po ich schválení (§ 84 ods. 2). Všetky tieto lehoty však možno skrátiť, ak to navrhne gestorský výbor alebo spoločný spravodajca. V realite dochádza veľmi často k skracovaniu týchto lehôt. Hoci zákon stanovuje ako pravidlo, že v prípade schválenia pozmeňujúcich návrhov v druhom čítaní sa má tretie konanie konať až na druhý deň, kým tretie čítanie hneď po druhom čítaní by malo byť iba výnimkou, v skutočnosti je to presne naopak – až na výnimky parlament lehotu skráti a tretie čítanie sa koná hneď po druhom čítaní bez ohľadu na počet a rozsah schválených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Podobne aj zvyšné dve lehoty sú často skracované, čo neprispieva ku kvalite legislatívneho procesu. Navrhujeme preto možnosť skracovania týchto lehôt zo zákona vypustiť (v jednom prípade je vypustenie lehoty obsiahnuté v predloženom návrhu zákona). Skrátenie lehôt tak bude možné len prostredníctvom skráteného legislatívneho konania. 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Verejnosť 	23. Hlasovanie o pozmeňujúcich návrhoch zo spoločnej správy (k článku III k bodu 12 k § 83 ods. 3) 
Navrhujeme v článku III v bode 12 v § 83 doplniť v ods. 3 druhú vetu v znení: 

„Na návrh poslanca sa o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov podaných na schôdzi národnej rady a o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch podaných navrhovateľom zákona na základe pripomienkového konania podľa § 74a hlasuje oddelenie.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Na rozdiel od súčasnej úpravy budú aj pozmeňujúce a doplňujúce návrhy podané na schôdzi národnej rady zahrnuté do spoločnej správy. Navrhujeme doplniť, že o všetkých pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch podaných na schôdzi národnej rady alebo podaných na základe pripomienkového konania sa bude hlasovať samostatne, ak to niektorý z poslancov navrhne. 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Verejnosť 	22. Stanovenie minimálnej 24-hodinovej lehoty na posúdenie pozmeňujúcich návrhov z pléna (k článku III k bodu 11 § 82a) 
Navrhujeme v článku III v bode 11 v § 82a doplniť na koniec odseku 1 vetu: „O podaných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch zákonov môže gestorských výbor rokovať najskôr po uplynutí 24 hodín od prerušenia rozpravy na schôdzi národnej rady podľa prvej vety.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje, aby gestorský výbor povinne zaujímal stanovisko aj k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom predloženým na schôdzi národnej rady v druhom čítaní a doplnil ich do spoločnej správy. Navrhujeme, aby gestorský výbor mohol o týchto návrhoch rokovať najskôr 24 hodín po prerušení rozpravy na schôdzi národnej rady, aby sa vytvoril aspoň minimálny časový priestor na posúdenie predložených návrhov poslancami gestorského výboru a na možnosť verejnosti oboznámiť sa s nimi. 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Verejnosť 	21. Zníženie počtu poslancov potrebných na podanie pozmeňujúceho návrhu (k článku III k bodu 10 § 82 ods. 3) 
Navrhujeme v článku III v bode 10 v § 82 ods. 3 nahradiť slová „aspoň 15 poslancov“ slovami „aspoň 8 poslancov“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Navrhujeme znížiť počet poslancov, ktorí môžu v druhom čítaní na schôdzi národnej rady podávať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy z 15 na 8. Osem poslancov je podľa rokovacieho poriadku NR SR dostatočný počet na vytvorenie poslaneckého klubu. Tento počet poslancov zastupuje vôľu približne 5 percent voličov, ktorí sa zúčastnili volieb. Tento počet je podľa nášho názoru dostatočný na možnosť predkladania pozmeňujúcich návrhov v druhom čítaní. Vzhľadom na navrhované doplnenie § 82a, ktorý bude vyžadovať, aby gestorský výbor zaujal stanovisko aj k pozmeňujúcim návrhom podaným v druhom čítaní na schôdzi národnej rady, zníženie počtu poslancov potrebných na podanie pozmeňujúceho alebo doplňujúceho návrhu vytvorí lepšie podmienky pre slobodný výkon poslaneckého mandátu, a to bez akéhokoľvek negatívneho dopadu na kvalitu schvaľovanej legislatívy. 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Verejnosť 	20. Pripomienkové konanie k poslaneckým návrhom zákonov (k článku III k bodu 6 k § 69 ) 
Navrhujeme v článku III v bode 6 vypustiť § 69 a § 70 ods. 1 a za bod 6 doplniť nový bod 7 v znení: 

„7. Za § 74 sa vkladá nový § 74a, ktorý vrátane nadpisu znie: 

„§ 74a 

Pripomienkové konanie 

1. Pripomienkové konanie sa koná k tým návrhom zákonov, ktorých navrhovateľom sú poslanci a výbory a boli schválené v prvom čítaní. Pripomienkové konanie sa uskutočňuje prostredníctvom elektronického systému tvorby právnych predpisov X (ďalej len „elektronický systém“). 

2. Lehota na zaslanie pripomienok je 15 pracovných dní a začína plynúť dňom nasledujúcim po schválení návrhu zákona v prvom čítaní. Pripomienka musí spĺňať náležitosti podľa osobitného predpisu. Y 

3. Pripomienkové konanie sa koná za účasti verejnosti. Pripomienky k návrhom právnych predpisov má právo podať každá fyzická alebo právnická osoba. Verejnosť môže zaslať pripomienky v elektronickej podobe prostredníctvom elektronického systému, v elektronickej podobe na určenú elektronickú adresu alebo v listinnej podobe. 

4. Prerokovanie pripomienky so zástupcom verejnosti sa môže uskutočniť, ak pripomienku uplatnil väčší počet fyzických osôb alebo právnických osôb zo strany verejnosti a zároveň súčasťou pripomienky je splnomocnenie zástupcovi verejnosti na ich zastupovanie (hromadná pripomienka). Prerokovanie pripomienky so zástupcom verejnosti alebo pripomienkujúceho subjektu sa uskutoční vždy, ak navrhovateľ odmietol pripomienku s ktorou sa stotožnilo aspoň 500 fyzických osôb alebo právnických osôb alebo ak pripomienku predložilo ministerstvo alebo iný ústredný orgán štátnej správy. Z Ak sa hromadná pripomienka uplatnila v elektronickej podobe prostredníctvom elektronického systému, zoznam fyzických osôb a právnických osôb, ktoré sa stotožnili s hromadnou pripomienkou, možno navrhovateľovi zaslať aj iným spôsobom ako prostredníctvom elektronického systému. Z prerokovania pripomienky vypracuje navrhovateľ zápisnicu. 

5. Ak je navrhovateľom zákona poslanec, prerokovanie pripomienky organizačne zabezpečuje výbor, ktorého je členom. 

6. Navrhovateľ zákona je povinný vyhodnotiť pripomienkové konanie a zverejniť ho. Vyhodnotenie obsahuje aj údaje o tom, ktorý subjekt z radov verejnosti predložil pripomienku, ktorým pripomienkam verejnosti vyhovel alebo nevyhovel a z akých dôvodov. Vyhovením pripomienke sa rozumie aj iná ako pripomienkou navrhovaná úprava, ak bola prerokovaná a odsúhlasená na prerokovaní pripomienky. 

7. Ak navrhovateľ zákona pripomienke vyhovel, oznámi to gestorskému výboru, ktorý pripomienku zahrnie do spoločnej správy výborov podľa § 79 ods. 4 ako pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh.“ 

X § 8 zákona č. .../2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Y § 9 ods. 3 zákona č. .../2015 

Z Zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy“ 

Doterajšie body 7 až 13 sa označia ako body 8 až 14. 

Súvisiaca zmena: 

V § 79 ods. 4 zmeniť znenie písm. d) na „d) pozmeňujúce a doplňujúce návrhy výborov a pozmeňujúce a doplňujúce návrhy navrhovateľa zákona na základe pripomienkového konania usporiadané podľa jednotlivých ustanovení návrhu zákona spolu s ich odôvodnením,“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje zaviesť pripomienkové konanie k návrhom zákonov, ktorých navrhovateľmi sú poslanci a výbory len prostredníctvom všeobecného konštatovania, že povinnosť zverejniť návrhy zákonov na pripomienkové konanie sa vzťahuje aj na týchto navrhovateľov. Pripomienkové konanie by sa malo uskutočniť pred predložením návrhu zákona do NR SR, ale jeho úprava by mala byť ponechaná na uznesenie národnej rady. Podobne ako pri vládnych návrhoch zákonov navrhujeme, aby aj pripomienkové konanie k poslaneckým návrhom zákonov bolo upravené priamo zákonom, v tomto prípade zákonom o rokovacom poriadku NR SR. Úprava by sa mala týkať možnosti pripomienkovania verejnosťou. Keďže vláda sa k poslaneckým návrhom zákonov vyjadruje aj v súčasnosti (§ 70 ods. 2), aj v zmysle navrhovanej úpravy (§ 70 ods. 3), nie je pre pripomienkovanie štátnymi orgánmi potrebné vytvárať špeciálny režim. Verejné inštitúcie sa môžu do pripomienkového konania zapojiť rovnako ako iné právnické osoby. 

Navrhujeme, aby sa pripomienkové konanie k poslaneckým návrhom zákonov neuskutočňovalo pred ich predložením do parlamentu, ale až po ich schválení v prvom čítaní. Predíde sa tak pripomienkovaniu návrhov zákonov, ktoré nemajú reálnu šancu prejsť celým legislatívnym procesom. Keďže poslanecké návrhy bývajú odmietnuté v prvom čítaní oveľa častejšie ako vládne návrhy, predmetom pripomienkového konania nebudú návrhy, ktoré skončia už v prvom čítaní. Návrh zohľadňuje aj odlišné kapacity ministerstiev a poslancov ako navrhovateľov zákonov. 

Verejnosť by na zasielanie pripomienok mala rovnako ako v medzirezortnom pripomienkovom konaní stanovenú lehotu 15 pracovných dní, v tomto prípade od schválenia návrhu zákona v prvom čítaní. Analógiou rozporového konania by bolo prerokovanie pripomienky. Prerokovanie pripomienky by bolo povinné pri odmietnutých hromadných pripomienkach, s ktorými by sa stotožnilo najmenej 500 fyzických osôb alebo právnických osôb, a pri odmietnutých pripomienkach predložených ministerstvami a inými ústrednými orgánmi štátnej správy. 

Vzhľadom na skutočnosť, že návrh zákona schválený parlamentom v prvom čítaní nemôže navrhovateľ sám zmeniť, za vyhovenie pripomienke by sa považovalo osvojenie si pripomienky navrhovateľom a jej zapracovanie do spoločnej správy výborov ako pozmeňujúceho alebo doplňujúceho návrhu navrhovateľa zákona, o ktorom v druhom čítaní rozhodne hlasovaním parlament. 	O 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Verejnosť 	19. Konsolidované znenia právnych predpisov aj v časovom rozlíšení (k článku I k § 27) 
Navrhujeme v článku I v § 27 doplniť odsek 3 v znení: 

„Ministerstvo spravodlivosti sprístupní v elektronickej podobe Zbierky zákonov 

1. konsolidované znenia všetkých platných právnych predpisov podľa § 13, znenie platných aktov medzinárodného práva podľa § 20 a iných aktov podľa § 12 najneskôr do 30.6.2016, 

2. znenia a konsolidované znenia všetkých právnych predpisov, aktov medzinárodného práva a iných aktov neuvedených v písm. a) najneskôr do 31.12.2016.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Navrhujeme stanoviť termíny, dokedy je ministerstvo povinné sprístupniť v elektronickej verzii Zbierky zákonov konsolidované znenia platných právnych predpisov a iný doterajší obsah listinnej podoby Zbierky zákonov. Návrh zákona obsahuje iba splnomocnenie ministerstvu, aby tento obsah sprístupnilo bez určenia času, dokedy sa tak má stať. 	O 	N 	Rozpor odstránený. Zástupcovia ústupili od zásadnej pripomienky. Zástupcom verejnosti bol na rozporovom konaní bol priblížený model fungovania systému Slov-Lex, v ktorom už v súčasnosti je ich pripomienka zapracovaná. Systém Slov-Lex funguje v zmysle ich pripomienky. 	
Verejnosť 	18. Informačný systém Slov-lex 
Navrhujeme doplniť jasné požiadavky na funkčnosť informačného systému, prostredníctvom ktorého sa sprístupňuje elektronická podoba Zbierky zákonov. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Je potrebné zabezpečiť, aby systém Slov-lex poskytoval minimálne rovnaký rozsah funkcií, ako poskytoval systém JASPI, ktorý je aktuálne odstavený. Navrhujeme, aby Slov-lex poskytoval aj judikatúru, výnosy zverejňované aj mimo Zbierky zákonov, nariadenia a smernice EÚ. 	O 	N 	Rozpor odstránený. Zástupcovia ústupili od zásadnej pripomienky. Predkladateľ nepovažuje za vhodné a nutné popisovať v návrhu zákona technické údaje, správu portálu a funkcionality elektronickej zbierky zákonov. Na rozporovom konaní boli zástupcovia verejnosti informovaní, že systém SLov-Lex poskytne širší rozsah funkionalít než systém JASPI. Slov-Lex v časti zverejňovania právnych predpisov sa aktuálne nachádza v pilotnej prevádzke , t.j. minimálne rovnaká funkcionalita akú mal systém JASPI je už teraz verejnosti dostupná.  	
Verejnosť 	17. Informačný systém (k článku I k § 26 ods. 1) 
Navrhujeme v článku I v § 26 doplniť nový odsek: 

„Na mieste zverejnenia právneho predpisu, aktu medzinárodného práva a iného aktu sa zverejní dátum a čas opravy, informácia, čo bolo opravené a zmenené, dôvod opravy, identifikáciu osoby, ktorá opravu schválila, v rozsahu mena, priezviska a pracovného zaradenia.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Je potrebné zabezpečiť, aby priamo na mieste zverejnenia právneho predpisu boli k dispozícii presné informácie, kedy presne prišlo k oprave a čo konkrétne bolo zmenené. 	O 	N 	Rozpor odstránený. Zástupcovia verejnosti ustúpili od zásadnej pripomienky. Predkladateľ nepovažuje za vhodné a nutné popisovať v návrhu zákona technické údaje, správu portálu a funkcionality elektronickej zbierky zákonov. Zástupcami verejnosti navrhované údaje sú v systéme v prípade potreby dosledovateľné, predkladateľ však nesúhlasí so zverejňovaním týchto interných údajov. 	
Verejnosť 	16. Zbierka zákonov prístupná pre občanov nielen na obecných, ale aj okresných úradoch (k článku I k § 24 ods. 4) 
Navrhujeme v článku I v § 24 doplniť v celom odseku 4 s výnimkou druhej vety za slovo „obce“ slová „a okresné úrady“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje stanoviť obciam povinnosť zabezpečiť, aby elektronická podoba Zbierky zákonov bola prístupná na nazretie každému. Účelom navrhovaného opatrenia je zabezpečiť prístup k zneniu právnych predpisov aj tým občanom, ktorí nemajú prístup na internet. Výnimka z tejto povinnosti sa poskytuje obciam, ktoré prístup na internet preukázateľne nemajú. Navrhujeme, aby v záujme lepšej dostupnosti pre občanov i vzhľadom na navrhovanú výnimku pre obce bez internetu, mali takúto povinnosť okrem obcí aj okresné úrady. 	O 	A 	Do ustanovenia § 24 ods. 4 boli po dohode s MV SR doplnené aj okresné úrady. 	
Verejnosť 	15. Doplnenie formálnych náležitostí elektronickej verzie Zbierky zákonov (k článku I k § 23) 
Navrhujeme v článku I v § 23 doplniť za ods. 3 nové odseky 4 až 6 v znení: 

„(4) Elektronická verzia Zbierky zákonov umožňuje vyhľadávať všetky časové verzie právneho predpisu, aktu medzinárodného práva a iného aktu, umožňuje vyhľadávať dokumenty podľa názvu dokumentu, podľa textu obsiahnutého v dokumente a obsahuje priame prepojenia na iné dokumenty alebo ich konkrétne ustanovenia, ak na nich príslušný dokument odkazuje. 

(5) Každý vyhlásený právny predpis, akt medzinárodného práva a iný akt sa v informačnom systéme zabezpečujúcom sprístupňovanie elektronickej Zbierky zákonov zverejňuje na jedinečnej internetovej adrese, pričom sa zabezpečuje jej trvalá podoba a funkčnosť. 

(6) Obsah elektronickej verzie Zbierky zákonov sa sprístupňuje ako otvorené údaje umožňujúce automatizované spracovanie spolu s ich metaúdajmi (odkaz pod čiarou – Výnos o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy č. 55/2014 Z. z.).“ 

Doterajší odsek 4 sa označí ako odsek 7. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Navrhujeme doplniť formálne náležitosti elektronickej verzie Zbierky zákonov tak, aby bola pre čitateľov prehľadná a zrozumiteľná, aby raz zverejnené údaje boli trvalo vyhľadateľné na rovnakej internetovej adrese a aby sa zverejňovala aj v strojovo spracovateľnej forme a s metaúdajmi (otvorené údaje). Je tiež potrebné umožniť, aby verejnosť mohla získavať všetky znenia právnych predpisov, automatizovane získavať právne predpisy hneď po ich zverejnení v elektronickej Zbierke. Poskytovanie právnych predpisov výlučne v HTML alebo PDF forme (dnes poskytovanej na slov-lex.sk) obmedzuje možnosť s predpismi ďalej strojovo pracovať. Ak ministerstvo nesprístupní predpisy vo strojovo spracovateľnej forme prostredníctvom rozhrania, budú prirodzene vznikať nástroje na automatizované prehľadávanie jeho webovej formy, čo bude úplne zbytočne preťažovať servery ministerstva. 	O 	N 	Rozpor trvá. Predkladateľ nepovažuje za vhodné a nutné popisovať v návrhu zákona technické údaje, správu portálu a funkcionality elektronickej zbierky zákonov.  	
Verejnosť 	14. Vylúčenie možnosti zasahovania ministerstva spravodlivosti do schváleného znenia zákonov (k článku I k § 22 ods. 5) 
Navrhujeme v článku I v § 22 doplniť na koniec odseku 5 novú vetu v znení: 

„Ak je právnym predpisom ústava, ústavný zákon alebo zákon, ministerstvo spravodlivosti je oprávnené vykonať korektúru iba v prípade, ak sa podpísané znenie právneho predpisu odlišuje od znenia predpisu schváleného národnou radou.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje, aby ministerstvo spravodlivosti bolo oprávnené pred vyhlásením v Zbierke zákonov vykonať korektúru chýb v podpísanom znení právneho predpisu, aktu medzinárodného práva a iného aktu. Navrhujeme, aby možnosť korektúry chýb bola vo vzťahu k ústave, ústavným zákonom a zákonom obmedzená iba na posúdenie súladu znenia právneho predpisu určeného na vyhlásenie so znením právneho predpisu schváleným parlamentom. Národná rada Slovenskej republiky je v podľa čl. 72 ústavy jediným ústavodarným a zákonodarným orgánom Slovenskej republiky. Nie je možné, aby ministerstvo ako súčasť výkonnej moci do tejto výlučnej právomoci parlamentu akokoľvek zasahovalo. V prípade schválenia zákona obsahujúceho chyby, nie je možné tieto chyby opraviť redakciou v Zbierke zákonov, ale len zmenou zákona, čo môže urobiť jedine parlament ďalšou novelou zákona. 	O 	A 	Rozpor odstránený. Na základe záverov z rozporového konania bolo zo znenia ustanovenia vypustené slovo "najmä". 	
Verejnosť 	13. Doplnenie povinností ministerstva spravodlivosti pri správe elektronickej verzie Zbierky zákonov (k článku I k § 21) 
Navrhujeme v článku I v § 21 doplniť za ods. 3 nový ods. 4 v znení: 

„(4) Ministerstvo pri správe informačného systému zabezpečujúceho sprístupňovanie elektronickej Zbierky zákonov: 

a) zodpovedá za ochranu vyhlásených právnych predpisov, aktov medzinárodného práva a iných aktov pred ich neoprávnenou úpravou a vymazaním a zabezpečuje ich nepretržitú dostupnosť, 

b) zabezpečuje automatické zaznamenávanie a zverejňovanie dátumu a času každého zverejnenia a každej zmeny zverejnených právnych predpisov, aktov medzinárodného práva a iných aktov a ku nim prislúchajúcich údajov, ako aj identifikáciu osoby, ktorá uskutočnila zverejnenie alebo zmenu, 

c) vedie záznamy o udalostiach súvisiacich s prevádzkou informačného systému zabezpečujúceho sprístupňovanie elektronickej verzie Zbierky zákonov, a to najmä o bezpečnostných incidentoch, o prístupoch do informačného systému a zmenách nastavení oprávnenia, 

d) vedie digitálne odtlačky a elektronické podpisy všetkých zverejnených právnych predpisov, aktov medzinárodného práva a iných aktov a to tak, aby ich bolo možné priradiť ku konkrétnemu právnemu predpisu a zverejňuje ich spolu s právnym predpisom, 

e) uchováva nepretržite záznamy podľa písmen b), až d) a zodpovedá za to, aby záznamy podľa písmen b), až d) neboli zmenené ani vymazané.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Navrhujeme doplniť povinnosti ministerstva pri správe elektronickej verzie Zbierky zákonov tak, aby bola daná jednoznačná zodpovednosť ministerstva za jej neustálu dostupnosť, obsah, identifikovateľná zodpovednosť konkrétnych osôb pri jej správe a verejnosti poskytnuté záruky záväznosti jej obsahu. Pre zabezpečenie dôveryhodnosti a možnosti automatizovanej kontroly integrity záväzných právnych predpisov je potrebné, aby boli použité kryptografické prostriedky - digitálne odtlačky a elektronické podpisy. Tieto musia byť poskytované aj pre automatizovane spracovateľnú formu (XML), z ktorej je vytváraná webová prezentácia a PDF tlačová podoba. Používanie zaručeného elektronického podpisu by poskytlo aj možnosť zaručenej konverzie. 	O 	N 	Rozpor trvá. Predkladateľ nepovažuje za vhodné a nutné popisovať v návrhu zákona technické údaje a správu portálu Slov-Lex.  	
Verejnosť 	12. Vyhlasovanie všetkých medzinárodných zmlúv v elektronickej verzii Zbierky zákonov (k článku I k § 20 ods. 3) 
Navrhujeme v článku I v § 20 zmeniť znenie ods. 3 na nasledovné: 

„(3) Iná medzinárodná zmluva, ako sú medzinárodné zmluvy uvedené v odseku 2, rozhodnutie medzinárodného orgánu alebo rozhodnutie medzinárodnej organizácie sa v vyhlasujú iba v elektronickej verzii Zbierky zákonov, ak Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo zahraničných vecí“) nerozhodne, že sa majú vyhlásiť aj v listinnej podobe Zbierky zákonov.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje, aby sa v Zbierke zákonov povinne vyhlasovali iba medzinárodné zmluvy ratifikované prezidentom a také, ktoré obsahujú úpravu týkajúcu sa právneho postavenia fyzických osôb a právnických osôb alebo ich oprávnených záujmov. Iné medzinárodné zmluvy by sa mali v Zbierke zákonov vyhlasovať iba v prípade, ak o tom rozhodne ministerstvo zahraničných vecí. V záujme zvýšenia informovanosti verejnosti navrhujeme povinné vyhlasovanie všetkých medzinárodných zmlúv v elektronickej verzii Zbierky zákonov a ponechanie právomoci ministerstva zahraničných vecí rozhodovať o vyhlasovaní zmlúv iba vo vzťahu k listinnej podobe Zbierky zákonov. 	O 	N 	Rozpor trvá. V zmysle vznesenej pripomienky by došlo k zmenám, pokiaľ ide o vyhlasovanie aktov medzinárodného práva (iných než zmluvy podľa § 21 ods. 2) v Zbierke zákonov SR, oproti navrhovanému zneniu zverejnenému v MPK. Z pôvodne fakultatívnej možnosti vyhlásiť tieto „menej zásadné“ akty v Zbierke zákonov SR na základe rozhodnutia MZVaEZ SR by sa stala obligatórna povinnosť ich vyhlasovania, a to v elektronickej verzii, s fakultatívnou možnosťou ich vyhlásenia aj v listinnej podobe Zbierky. S takouto úpravou nesúhlasíme. Pokladáme za dôležité ponechať možnosť MZVaEZ SR rozhodnúť o tom, či takéto akty medzinárodného práva menej zásadnej povahy budú alebo nebudú vyhlasované v Zbierke zákonov SR. Ak by napr. mali byť vyhlasované všetky rozhodnutia medzinárodných orgánov a medzinárodných organizácií, ktorých je SR členom, mohlo by ísť aj o niekoľko stoviek vyhlásení rozhodnutí ročne (prípadne aj viac). Toto číslo by sa ešte zvýšilo, ak by išlo aj o organizácie, kde má SR napr. len pozorovateľský status. Pritom upozorňujeme, že § 21 ods. 1 nijako nevymedzuje okruh rozhodnutí medzinárodných orgánov a medzinárodných organizácií vzhľadom na status SR v nich. Obdobné výhrady možno vzniesť aj voči automatickému vyhlasovaniu každej medzinárodnej zmluvy v Zbierke zákonov SR, vrátane tzv. rezortných zmlúv a zmlúv týkajúcich sa len čiastkových a technických otázok. Povinné vyhlasovanie všetkých týchto aktov medzinárodného práva menej zásadnej povahy by predstavovalo aj značné zvýšenie administratívnej, personálnej a finančnej záťaže (napr. potreba zaviesť systém na ich priebežné monitorovanie v rámci viacerých rezortov, zabezpečiť aj ich preklady do slovenčiny a pod.). Takéto zaťaženie nepokladáme za súladné so zásadou hospodárnosti. V prípade, že sa v konkrétnom prípade ukáže potreba vyhlásenia niektorého takéhoto aktu medzinárodného práva, pokladáme za vhodné zabezpečiť ho na základe rozhodnutia MZVaEZ SR, tak, ako doteraz. 

Vzhľadom na uvedené navrhujeme pripomienku zamietnuť a ponechať § 21 ods. 3 zákona v pôvodnom znení, v akom bol predložený do MPK. 
 	
Verejnosť 	11. Zavedenie minimálnej legisvakančnej lehoty (k článku I k § 19) 
Navrhujeme, aby sa v článku I v § 19 nahradili odseky 1 a 2 novými odsekmi 1 až 4 v znení: 

„(1) Právne predpisy nadobúdajú platnosť dňom nasledujúcim po dni ich vyhlásenia v Zbierke zákonov. 

(2) Ak tento zákon nestanovuje inak, právne predpisy nadobúdajú účinnosť dňom, ktorý je v nich uvedený, najskôr však 15. dňom odo dňa ich vyhlásenia v Zbierke zákonov. Ak nie je deň nadobudnutia účinnosti v právnom predpise uvedený, nadobúdajú právne predpisy účinnosť 15. dňom odo dňa ich vyhlásenia v Zbierke zákonov. 

(3) Právny predpis môže nadobudnúť účinnosť skôr ako 15. dňom odo dňa vyhlásenia v Zbierke zákonov, nie však skôr ako dňom nasledujúcim po dni vyhlásenia v Zbierke zákonov, iba v prípade, že existujú mimoriadne okolnosti, ktoré odôvodňujú skrátené pripomienkové konanie podľa § 9 ods. 5 alebo postup národnej rady v skrátenom legislatívnom konaní. X 

(4) Právny predpis, ktorý má dopad na podnikateľské prostredie tým, že sa v ňom sa stanovujú nové alebo menia existujúce povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb, s výnimkou zrušenia týchto povinností, môže nadobudnúť účinnosť iba k 1. januáru kalendárneho roka. 

X § 89 zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov“ 

Doterajšie odseky 3 až 5 sa označia ako odseky 5 až 7. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo v súlade s doterajšou právnou úpravou navrhuje, aby právne predpisy nadobúdali platnosť dňom ich vyhlásenia v Zbierke zákonov a aby k rovnakému dňu mohli nadobudnúť aj účinnosť. V záujme posilnenia právnej istoty navrhujeme zaviesť ako všeobecné pravidlo, že právne predpisy nadobúdajú platnosť až dňom nasledujúcim po dni ich vyhlásenia v Zbierke zákonov (analógia s počítaním lehôt v správnom, občianskom i trestnom práve procesnom – viď argumentácia k bodu 4, ako aj s nadobúdaním účinnosti povinne zverejňovaných zmlúv v Centrálnom registri zmlúv) a účinnosť najskôr 15 dní po ich vyhlásení v Zbierke zákonov. Stanovenie minimálnej legisvakančnej lehoty (lehota medzi vyhlásením právneho predpisu v Zbierke zákonov a nadobudnutím jeho účinnosti) vytvorí pre adresátov práva dostatočný priestor pre oboznámenie sa so znením právneho predpisu. Navrhujeme zároveň stanoviť dve výnimky z tohto pravidla: 

Skôr ako po 15 dňoch od vyhlásenia v Zbierke zákonov by právny predpis mohol nadobudnúť účinnosť iba v prípade mimoriadnych okolností odôvodňujúcich skrátené pripomienkové konanie alebo skrátené legislatívne konanie v národnej rade. 

Zákony majúce dopad na podnikateľské prostredie, ktoré stanovujú nové povinnosti fyzickým osobám alebo právnickým osobám, by mohli nadobúdať účinnosť vždy len od 1. januára kalendárneho roka. Nestabilita legislatívy je vnímaná ako jeden z najvážnejších problémov podnikateľského prostredia, čo by sa touto právnou úpravou evidentne zlepšilo, pretože stanovené pravidlá podnikania by sa v priebehu kalendárneho roka nemohli meniť. 	O 	ČA 	Na rozporovom konaní sa zástupcovia s predkladateľom dohodli na zmene ustanovenia § 20 ods. 2 (v MPK § 19 ods. 2). Ustanovenia bolo upravené tak, že sa zachová v súčasnosti platná právna úprava. Vo zvyšnej časti rozpor trvá. Predkladateľ trvá na zachovaní navrhovanej právnej úpravy. 	
Verejnosť 	10. Vyhlasovanie úplných znení opatrení v elektronickej verzii Zbierky zákonov (k článku I k § 18 ods. 2) 
Navrhujeme, aby v článku I v § 18 ods. 2 znel: 

„Opatrenie sa v listinnej podobe Zbierky zákonov vyhlasuje oznámením o jeho vydaní, ak osobitný zákon neustanoví, že sa vyhlási jeho úplné znenie, a v úplnom znení v elektronickej verzii Zbierky zákonov.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje, aby sa opatrenia, ktoré vydávajú ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy, iné orgány štátnej správy a Národná banka Slovenska, vyhlasovali v Zbierke zákonov len oznámením o ich vydaní, ak osobitný zákon neustanoví inak. Navrhujeme zmenu, že uvedené sa bude vzťahovať iba na listinnú podobu Zbierky zákonov a v elektronickej verzii sa budú zverejňovať úplné znenia opatrení. Napriek tomu, že sa opatrenia môžu týkať užšieho okruhu fyzických osôb alebo právnických osôb, nie je podľa nášho názoru vecný dôvod, prečo by v elektronickej verzii Zbierky zákonov nemalo byť uverejňované ich úplné znenie. 	O 	A 	Predkladateľ poukázal na znenie § 19 ods. 5 návrhu zákona. Úplné znenia opatrení a konsolidované znenia novelizovaných opatrení budú sprístupňované na portáli Slov-Lex. 	
Verejnosť 	9. Informovanie o právnych predpisoch vyhlásených iba v elektronickej verzii Zbierky zákonov (k článku I k § 17 ods. 3) 
Navrhujeme v článku I v § 17 v ods. 3 doplniť vetu „Ak ministerstvo postupuje podľa predchádzajúcej vety, uverejní v listinnej podobe Zbierky zákonov oznámenie o uverejnení právneho predpisu alebo jeho časti v elektronickej verzii.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje, aby ministerstvo mohlo vyhlásiť niektoré právne predpisy alebo ich časť vzhľadom na ich charakter a rozsah iba v elektronickej verzii Zbierky zákonov. Uvedené sa nemá vzťahovať na ústavu, ústavné zákony, zákony a nariadenia vlády. Napriek tomu je podľa nášho názoru vhodné, aby v listinnej podobe Zbierky zákonov bolo uverejnené aspoň oznámenie, že takýto právny predpis alebo jeho časť boli vyhlásené v elektronickej verzii Zbierky zákonov. 	O 	A 	Veta bola doplnená do § 17 ods. 3. 	
Verejnosť 	8. Uverejňovanie úplného znenia odôvodnení rozhodnutí ústavného súdu (k článku I k § 17 ods. 2) 
Navrhujeme v článku I v § 17 ods. 2 vypustiť v prvej vete slová „a podstatný obsah ich odôvodnenia“ a doplniť druhú vetu v znení: „V listinnej podobe sa uverejní aj podstatný obsah ich odôvodnenia, v elektronickej podobe úplné znenie ich odôvodnenia.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje, aby sa pri rozhodnutiach ústavného súdu uverejňovaných v Zbierke zákonov okrem výrokovej časti rozhodnutia uverejňoval iba podstatný obsah ich odôvodnenia. V prípade elektronickej verzie neexistuje podľa nášho návrhu žiadny dôvod, prečo neuverejňovať celé znenie odôvodnenia rozhodnutí ústavného súdu, preto navrhujeme, že podstatný obsah odôvodnenia by sa uverejňoval len v listinnej podobe, kým v elektronickej podobe úplné znenie odôvodnenia. 	O 	A 	Ustanovenie § 17 ods. 2 bolo vypustené. 	
Verejnosť 	7. Zakotvenie možnosti používania jazykov národnostných menšín v Zbierke zákonov (k článku I k § 16 ) 
Navrhujeme v článku I označiť doterajšie znenie § 16 ako odsek 1 a doplniť ho odsekom 2 v znení: 

„(2) V Zbierke zákonov je možné vyhlásiť znenie právnych predpisov, aktov medzinárodného práva a iných aktov aj v jazykoch národnostných menšín. X Podľa prvej vety sa môže postupovať najmä v prípade ústavy, ústavných zákonov, zákonov kódexového charakteru, právnych predpisov, aktov medzinárodného práva a iných aktov, ktoré sa týkajú práv a postavenia príslušníkov národnostných menšín. V prípade nejasností alebo rozporov je rozhodujúce znenie Zbierky zákonov podľa odseku 1. 

X Zákon č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín v znení neskorších predpisov“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Navrhujeme doplniť návrh zákona tak, aby sa v Zbierke zákonov okrem právnych predpisov a iných aktov v štátnom jazyku mohlo uverejňovať aj ich znenie v jazykoch národnostných menšín. Účelom je umožniť príslušníkom národnostných menšín, aby sa oboznámili so znením predovšetkým najdôležitejších právnych predpisov a právnych predpisov, ktoré sa ich najviac dotýkajú, v ich vlastnom materinskom jazyku. Uvedené sa navrhuje zaviesť nie ako povinnosť, ale ako možnosť, ktorá má informačný charakter, pričom rozhodujúce by bolo naďalej znenie v štátnom jazyku. Podľa § 4 ods. 8 zákona č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín „Orgán verejnej správy v rámci svojej pôsobnosti v obci podľa § 2 ods. 1 zabezpečuje na požiadanie informácie o všeobecne záväzných právnych predpisoch popri štátnom jazyku3aa) aj v jazyku menšiny." Uverejňovanie právnych predpisov v jazykoch národnostných menšín v Zbierke zákonov je preto žiaduce aj z pohľadu efektívneho fungovania verejnej správy. Existencia znení právnych predpisov s jednotnou terminológiou v jazykoch národnostných menšín je základnou podmienkou správneho informovania občanov o obsahu týchto predpisov v ich materinskom jazyku, čo je pre orgány verejnej správy zákonnou povinnosťou. Uverejnenie právnych predpisov v jazykoch národnostných menšín je aj v súlade s právnou tradíciou na území Slovenskej republiky a s medzinárodnými dohodami, ktoré sa týkajú práv a postavenia príslušníkov národnostných menšín. 	O 	N 	Rozpor trvá. Zástupcovia verejnosti neakceptovali návrh riešenia, ktorý bol dohodnutý so SVSR pre rómske. Zástupcovia SVSR pre rómske komunity požadujú zverejňovanie informácií o predpisoch v jazyku 6 národnostných menšín. Predstava je mať preloženú a zverejnenú informáciu o názve predpisu, o čom sa v ňom pojednáva, dátum účinnosti. Robiť sa bude len výber niektorých právnych predpisov. Selekciu právnych predpisov, ku ktorým sa bude zverejňovať by mohlo robiť aj MS SR, ktoré by malo komunikovať a spolupracovať so splnomocnencom vlády pre národnostné menšiny. Do návrhu zákona sa však celá táto úprava nepremietne, MS SR bude túto činnosť vykonávať iniciatívne a informácie by mali byť zverejňované na portáli Slov-Lex. Zástupcovia verejnosti trvali na zverejňovaní právnych predpisov v jazyku národnostných menšín priamo Zbierke zákonov, a to je nie je možné z pohľadu predkladateľa akceptovať. 

Verejnosť 	6. Posunutie domnienky všeobecnej známosti obsahu Zbierky zákonov na nasledujúci deň (k článku I k § 15 ) 
Navrhujeme v článku I v § 15 nahradiť slová „dňom vyhlásenia“ nahradiť slovami „dňom nasledujúcim pod dni vyhlásenia“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava súvisiaca s bodom 11 hromadnej pripomienky. Keďže navrhujeme, aby dňom platnosti právneho predpisu nebol deň jeho vyhlásenia v Zbierke zákonov ako doteraz, ale až nasledujúci deň, navrhujeme, aby sa na nasledujúci deň posunula aj domnienka všeobecnej známosti obsahu právneho predpisu. 	O 	N 	Zástupcovia verejnosti na rozporovom konaní ustúpili od zásadnej pripomienky. Predkladateľ trvá na zachovaní navrhovaného znenia ustanovenia. 

 	
Verejnosť 	5. Konsolidované znenia právnych predpisov aj v časovom rozlíšení (k článku I k § 13) 
Navrhujeme v článku I v § 13 doplniť vetu: 

„Elektronická verzia Zbierky zákonov obsahuje konsolidované znenia všetkých právnych predpisov k všetkým termínom ich platnosti a účinnosti. Elektronická verzia Zbierky zákonov umožňuje zobraziť konsolidované znenie právneho predpisu aj vo forme, v ktorej sú vyznačené všetky zmeny právneho predpisu oproti bezprostredne predchádzajúcej verzii.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje, aby sa v elektronickej verzii Zbierky zákonov vyhlasovalo konsolidované znenie právnych predpisov. Navrhujeme doplniť, aby elektronická verzia neobsahovala iba aktuálne konsolidované znenie právneho predpisu, ale jeho konsolidované verzie za celé obdobie jeho platnosti. To znamená od prvého zverejnenia právneho predpisu v Zbierke zákonov a následne vo všetkých platných zneniach v zmysle jednotlivých noviel právneho predpisu. Takýmto spôsobom sa zabezpečí prístup verejnosti k informácii o predmetnej právnej úprave nielen v súčasnosti, ale aj v minulosti, čo je vzhľadom na časté zmeny legislatívy žiaduce a dôležité. Z toho dôvodu zároveň navrhujeme, aby sa konsolidované znenie mohlo zobraziť aj vo forme, v ktorej budú viditeľné zmeny v znení právneho predpisu oproti verzii pred novelizáciou. 
 	O 	N 	Zástupcovia verejnosti ustúpili od zásadnej pripomienky. Zástupcom verejnosti bol priblížený model fungovania portálu Slov-Lex kde už v súčasnosti je ich pripomienka zapracovaná. Systém Slov-Lex funguje v zmysle ich pripomienky. 
 	
Verejnosť 	4. Zákonná úprava účasti verejnosti v pripomienkovom konaní (k článku I k § 9) 
Navrhujeme v článku I v § 9 vypustiť odseky 3 a 4, doterajší odsek 5 označiť ako odsek 3 a doplniť nové odseky 4 až 13 v znení: 

„(4) Lehota na zaslanie pripomienok je 15 pracovných dní, ak predkladateľ neurčí dlhšiu lehotu; lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po zverejnení návrhu právneho predpisu na pripomienkové konanie v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov. Ak pripomienkujúci subjekt pripomienky v určenej lehote nezašle, znamená to, že nemá žiadne pripomienky. 

(5) Ak nastanú mimoriadne a vopred nepredvídateľné okolnosti (ohrozenie ľudských práv a základných slobôd alebo bezpečnosti, ak hrozia štátu značné hospodárske škody, v prípade vyhlásenia núdzového stavu alebo opatrení na riešenie mimoriadnej situácie), alebo ak hrozí nesplnenie záväzkov vyplývajúcich zo Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii nedodržaním lehoty určenej na prebratie smernice Európskej únie, implementáciu nariadení alebo rozhodnutí Európskej únie, možno pripomienkové konanie uskutočniť v skrátenej forme. Okolnosti podľa predchádzajúcej vety musia byť v predkladacej správe jednoznačne určené a dostatočne odôvodnené. V tomto prípade lehotu na oznámenie pripomienok určí predkladateľ; táto lehota však nesmie byť kratšia ako sedem pracovných dní; lehota začína plynúť dňom nasledujúcim po zverejnení návrhu právneho predpisu na pripomienkové konanie v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov. 

(6) Hrozbu nesplnenia záväzkov vyplývajúcich zo Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii nedodržaním lehoty určenej na prebratie smernice Európskej únie, implementáciu nariadenia alebo rozhodnutia Európskej únie možno ako dôvod na uskutočnenie pripomienkového konania v skrátenej forme použiť len vtedy, ak v lehote určenej na prebratie smernice Európskej únie, implementáciu nariadenia alebo rozhodnutia Európskej únie nebolo možné pre túto lehotu uskutočniť pripomienkové konanie v lehote podľa odseku 4. 

(7) Pripomienkové konanie sa koná za účasti verejnosti. Pripomienky k návrhom právnych predpisov má právo podať každá fyzická alebo právnická osoba. Verejnosť môže zaslať pripomienky v elektronickej podobe prostredníctvom elektronického systému tvorby právnych predpisov, v elektronickej podobe na určenú elektronickú adresu alebo v listinnej podobe. Pre podanie pripomienok verejnosti v elektronickej podobe sa nevyžaduje autentifikácia podľa osobitného predpisu. (odkaz pod čiarou: zákon č. 305/2013 Z.z.) 

(8) Rozporové konanie so zástupcom verejnosti sa môže uskutočniť, ak predkladateľ nevyhovel pripomienke, ktorú uplatnil väčší počet fyzických osôb alebo právnických osôb zo strany verejnosti a zároveň súčasťou pripomienky je splnomocnenie zástupcovi verejnosti na ich zastupovanie (hromadná pripomienka). Rozporové konanie so zástupcom verejnosti sa uskutoční vždy, ak predkladateľ nevyhovel hromadnej pripomienke, s ktorou sa stotožnilo aspoň 500 fyzických osôb alebo právnických osôb. Ak sa hromadná pripomienka uplatnila v elektronickej podobe prostredníctvom elektronického systému tvorby právnych predpisov, zoznam fyzických osôb a právnických osôb, ktoré sa stotožnili s hromadnou pripomienkou, možno predkladateľovi zaslať aj iným spôsobom ako prostredníctvom elektronického systému tvorby právnych predpisov. Z rozporového konania vypracuje predkladateľ návrhu právneho predpisu zápisnicu, ktorú podpisujú zástupcovia oboch strán rozporu. 

(9) Ak sa návrh právneho predpisu podstatne zmení podľa výsledkov pripomienkového konania, predloží ho predkladateľ opätovne na pripomienkové konanie. 

(10) Navrhovateľ je povinný vyhodnotiť pripomienkové konanie a zverejniť ho. Vyhodnotenie obsahuje aj údaje o tom, ktorý subjekt z radov verejnosti predložil pripomienku, ktorým pripomienkam verejnosti sa vyhovelo alebo nevyhovelo a z akých dôvodov. V prípade, ak ide o návrh právneho predpisu, ktorý schvaľuje vláda, musí byť o vyhodnotení pripomienkového konania a o podaných sťažnostiach podľa odseku 13 informovaná. 

(11) Podrobnosti o účasti verejnosti na pripomienkovom konaní a spôsob pripomienkovania štátnymi orgánmi a inými určenými inštitúciami upraví vláda v pravidlách schválených nariadením vlády podľa § 2 ods. 3. 

(12) Spôsob pripomienkového konania k návrhom zákonov, ktoré predkladajú poslanci národnej rady a výbory národnej rady, sa vykoná podľa zákona o rokovacom poriadku národnej rady a podľa pravidiel schválených uznesením národnej rady podľa § 2 ods. 3. 

(13) Sťažnosti proti porušeniu pravidiel pripomienkového konania rieši Úrad vlády Slovenskej republiky (ďalej len „úrad vlády“). Ak sa pri prešetrovaní sťažnosti zistí, že predkladateľ právneho predpisu porušil ustanovenia tohto zákona spôsobom, ktorý mohol zasiahnuť do práv verejnosti zúčastniť sa pripomienkového konania, úrad vlády rozhodne o zopakovaní pripomienkového konania. Rozhodnutie úradu vlády je pre predkladateľa záväzné.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje upraviť pripomienkové konanie k návrhom právnych predpisov iba veľmi všeobecne a vo vzťahu k účasti verejnosti v pripomienkovom konaní úplne nedostatočne. Zásady pripomienkového konania majú byť podľa navrhovaného zákona určené uznesením vlády. Navrhujeme, aby sa súčasťou zákona stala úprava základných rámcov pripomienkového konania a podrobná úprava pripomienkovania návrhov právnych predpisov verejnosťou. Táto úprava je dnes zakotvená v Legislatívnych pravidlách vlády SR, ktoré boli schválené uznesením vlády. V záujme vyššej záväznosti a vymožiteľnosti týchto pravidiel ich navrhujeme prevziať do navrhovaného zákona a samotné legislatívne pravidlá vlády prijať ako nariadenie, nie uznesenie vlády. Oproti súčasnej úprave v Legislatívnych pravidlách vlády SR navrhujeme len tri významnejšie zmeny: 

Lehota na pripomienkovanie by nemala začať plynúť dňom zverejnenia návrhu právneho predpisu, ale až dňom nasledujúcim po zverejnení návrhu právneho predpisu. Zásada, že do lehoty určenej podľa dní sa nezapočítava deň, v ktorom došlo k udalosti určujúcej začiatok lehoty, sa uplatňuje vo všetkých oblastiach procesného práva – v správnom práve (§ 27 ods. 2 správneho poriadku), v občianskom práve (§ 57 ods. 1 Občianskeho súdneho poriadku), aj v trestnom práve (§ 63 ods. 3 Trestného poriadku). Považujeme za logické, žeby sa mala uplatňovať aj vo vzťahu k pripomienkovému konaniu upravenému v navrhovanom zákone. Ak je návrh právneho predpisu zverejnený na pripomienkovanie až v poobedňajších alebo dokonca večerných hodinách, nemožno príslušný deň považovať za plnohodnotnú súčasť lehoty. 

Navrhujeme, aby okolnosti, ktoré odôvodňujú skrátiť legislatívne konanie, boli nielen mimoriadne, ale aby boli aj vopred nepredvídateľné. Oproti súčasnému zneniu legislatívnych pravidiel navrhujeme vypustiť ako dôvod vágnu a zneužiteľnú formuláciu, že „ide o návrh zákona mimo plánu legislatívnych úloh vlády z dôvodu naliehavosti v termíne, ktorý neumožňuje lehotu uvedenú v odseku 6 dodržať“. Zároveň navrhujeme stanoviť, že tieto okolnosti musia byť jednoznačne určené a dostatočne odôvodnené. Zámerom tejto zmeny je predchádzať prípadom, keď predkladateľ právneho predpisu zneužíva možnosť skráteného pripomienkového konania, hoci preň neexistujú pravidlami určené dôvody. 

Navrhujeme do zákona zakotviť, že sťažnosti proti porušovaniu pravidiel pripomienkového konania stanovených zákonom bude riešiť úrad vlády. Sankciou za porušenie ustanovení zákona vzťahujúcich sa na účasť verejnosti v pripomienkovom konaní bude povinnosť predkladateľa právneho predpisu zopakovať pripomienkové konanie. Zámerom tohto návrhu je obmedziť porušovania legislatívnych pravidiel a zvýšiť ich vymožiteľnosť. 	O 	ČA 	Predkladateľ považuje za dostatočné zakotvenie povinnosti vykonať pripomienkové konanie v zákone a ďalšie podrobnosti, ako je napríklad lehoty na pripomienkové konanie, spôsob vyhodnotenia pripomienok, upraviť v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravidlách tvorby zákonov NR SR. Inštitút hromadnej pripomienky je v návrhu zákona zapracovaný. 	
Verejnosť 	3. Úprava náležitostí návrhu právneho predpisu (k článku I k § 7 ods. 2 a 3) 
Navrhujeme v článku I v § 7 ods. 2 zmeniť znenie poslednej vety na „Odôvodnenie jednotlivých navrhovaných ustanovení nemôže obsahovať iba samotný text týchto ustanovení.“ 

Navrhujeme v článku I v § 7 ods. 3 doplniť tretiu vetu v znení: „Konsolidované znenie právneho predpisu sa zobrazuje aj vo forme, v ktorej sú vyznačené všetky zmeny právneho predpisu oproti bezprostredne predchádzajúcej verzii právneho predpisu.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje vo vzťahu k osobitnej časti dôvodovej správy stanoviť, že „Do odôvodnenia jednotlivých navrhovaných ustanovení sa nesmie preberať text týchto ustanovení, ani text a argumentácia už obsiahnutá vo všeobecnej časti dôvodovej správy.“ Zákaz preberania argumentácie z všeobecnej časti dôvodovej správy nie je podľa nášho názoru opodstatnený. Ak má všeobecná časť dôvodovej správy obsahovať všetky „skutočnosti nevyhnutné na posúdenie návrhu právneho predpisu“ (§ 7 ods. 2 druhá veta), mala by zahŕňať aj najdôležitejšie časti obsahu návrhu zákona. V takom prípade sa môže argumentácia obsiahnutá vo všeobecnej časti dôvodovej správy prekrývať s argumentáciou v príslušnej časti osobitnej časti dôvodovej správy. Z hľadiska zrozumiteľnosti návrhu nie je vhodné vyžadovať, aby sa predkladateľ musel rozhodnúť, či argumentáciu zahrnie len do všeobecnej alebo len do osobitnej časti dôvodovej správy k návrhu zákona. Vo vzťahu k preberaniu textu odôvodňovaných ustanovení návrhu zákona do dôvodovej správy sa miesto striktného zákazu javí vhodnejšie miesto úplného zákazu preberania stanoviť, že sa odôvodnenie nemôže obmedziť iba na prebranie textu, pretože citácia navrhovaných ustanovení môže byť v niektorých prípadoch žiaduca z hľadiska zrozumiteľnosti argumentácie. 

Zároveň navrhujeme, aby sa informatívne konsolidované znenie právneho predpisu mohlo zobraziť aj vo forme, v ktorej budú viditeľné zmeny v znení právneho predpisu oproti verzii pred navrhovanou novelizáciou. 	O 	A 	Ustanovenie § 7 ods. 2 bolo preformulované. 
Na portáli Slov-Lex bude vytvorený mechanizmus, ktorý porovnáva akékoľvek dve používateľom vybrané verzie, či už samotnej novely alebo konsolidovaných znení jednotlivých novelizovaných predpisov. Porovnanie bude možné vytlačiť vytlačiť. Nie je však potrebné túto funkcionalitu zapracovávať do znenia zákona.  	
Verejnosť 	2. Úplné vylúčenie tzv. legislatívnych prílepkov (k článku I k § 6 ods. 3) 
Navrhujeme v článku I v § 6 ods. 3 vypustiť v prvej vete slová „ktorá obsahovo nesúvisí s návrhom zákona“ a celú druhú vetu. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Návrh zákona v § 6 ods. 3 v prvej vete uvádza, že „Počas rokovania Národnej rady o návrhu zákona nemožno do jeho obsahu doplniť novelizáciu iného zákona, ktorá obsahovo nesúvisí s návrhom zákona.“ Účelom tohto ustanovenia je odstrániť prax tzv. prílepkov, keď sa k návrhu zákona v druhom čítaní pripoja ďalšie články, ktorými sa novelizujú iné zákony nemajúce s predmetom úpravy navrhovaného zákona žiadnu súvislosť. Dochádza tým k obchádzaniu štandardného legislatívneho procesu a dôvodová správa označuje tento stav za nežiaduci, „pretože sa narúšajú princípy verejnosti a legitímnosti priebehu tvorby právneho predpisu“. Tento návrh považujeme za dôležitý a správny, avšak druhá veta tohto odseku pripúšťa možnosť doplniť v druhom čítaní novelizáciu iného zákona, „ak ide o zmeny a doplnenia menšieho rozsahu, ktoré obsahovo súvisia s návrhom zákona“. Ak ide o zmeny a doplnenia väčšieho rozsahu, má sa návrh zákona vrátiť predkladateľovi na dopracovanie. Znenie druhej vety podľa nášho názoru vytvára priestor pre subjektívny výklad a pre obchádzanie zákazu tzv. prílepkov. Preto ju navrhujeme z návrhu zákona vypustiť a prvou vetou úplne zakázať pripojenie akýchkoľvek ďalších novelizácií. Alternatívnou možnosťou je stanoviť, že ak sa návrh zákona v druhom čítaní doplní o ďalšie články novelizujúce v menšom rozsahu iné súvisiace zákony, je potrebné celý návrh vrátiť do prvého čítania a opätovne ho prerokovať vo všetkých troch čítaniach. 	O 	A 	Prepracované ustanovenie zavádza všeobecný zákaz spájať obsahovo nesúvisiace novely, resp. možnosť spájať len obsahovo súvisiace novely. Toto pravidlo nebude platiť len pre rokovanie v NRSR, ale všeobecne pre celý legislatívy proces. 	
Verejnosť 	1. Podrobnejšia úprava procesu tvorby právnych predpisov priamo v zákone (k článku I k § 2 ods. 3) 
Navrhujeme, aby v článku I § 2 ods. 3 znel: 

„(3) Podrobnosti o procese a tvorbe právnych predpisov, ktoré nie sú upravené v tomto zákone alebo v zákone o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky, a základné legislatívno-technické pokyny zabezpečujúce systematickú a formálno-právnu jednotnosť právnych predpisov ustanoví Národná rada Slovenskej republiky (ďalej len „Národná rada“) svojím uznesením a vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) svojím nariadením. Tieto právne úpravy sú pre navrhovateľa právneho predpisu záväzné. Nariadenie vlády podľa predchádzajúcej vety upraví aj proces pripomienkovania iných materiálov určených na rokovanie vlády, pričom účasť verejnosti na pripomienkovom konaní musí byť zabezpečená primerane úprave podľa tohto zákona.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) navrhuje, aby podrobnosti o procese a tvorbe právnych predpisov a základné legislatívnotechnické pokyny ustanovili NR SR a vláda svojimi uzneseniami, pričom tieto uznesenia majú byť pre navrhovateľa právneho predpisu záväzné. Podľa nášho názoru je jedným z hlavných účelov predkladaného návrhu zákona ustanoviť jasné, jednoznačné a záväzné pravidlá procesu tvorby právnych predpisov. Vo vzťahu k vládnym návrhom zákonov a ďalším právnym predpisom schvaľovaným vládou sú pravidlá v súčasnosti vymedzené v Legislatívnych pravidlách vlády SR, schválených uznesením vlády. Zakotvenie týchto pravidiel procesu tvorby návrhov právnych predpisov priamo do zákona je spôsobom, ako zabezpečiť ich záväznosť. Ak budú pravidlá bližšie upravené naďalej len uznesením vlády, hoci zákon bude deklarovať záväznosť uznesenia pre predkladateľa, bude ich vymožiteľnosť naďalej nedostatočná a problematická. Preto je potrebné upraviť postup pri tvorbe návrhov právnych predpisov čo najjednoznačnejšie priamo v zákone (body 4 a 20 hromadnej pripomienky). 

Okrem toho navrhujeme, aby vláda neschvaľovala podrobnejšiu úpravu legislatívnych pravidiel formou uznesenia, ale nariadenia, čím sa zabezpečí ich vyššia právna sila. Súčasťou nariadenia by mala byť zároveň úprava pripomienkovania materiálov nelegislatívnej povahy určených na rokovanie vlády, pri ktorom je tiež potrebné zabezpečiť účasť verejnosti. 	O 	N 	Predkladateľ považuje za dostatočné zakotvenie povinnosti vykonať pripomienkové konanie v zákone, no ďalšie podrobnosti, ako sú napríklad lehoty na pripomienkové konanie upraviť v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravidlách tvorby zákonov NR SR. Do návrhu zákona bol zapracovaný inštitút hromadnej pripomienky. 	
Verejnosť 	K čl. I, §9 - umožniť predloženie hromadnej pripomienky ku zmenám z MPK 
Žiadam v §9 doplniť možnosť predloženia hromadnej pripomienky verejnosti ku zmenám v návrhu zákona, ktoré vznikli po začatí pripomienkového konania (na základe čl. 11 ods. 3 Smernice pre prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády). 

"x) Ku zmenám v návrhu právneho predpisu uskutočneným po začatí pripomienkového konania môže verejnosť uplatniť hromadnú pripomienku v lehote do rokovania vlády / poradných orgánov vlády o takom návrhu právneho predpisu. Ak predkladateľ nevyhovie takto predloženej hromadnej pripomienke, s ktorou sa stotožnilo aspoň 500 fyzických osôb alebo právnických osôb, uskutoční do termínu rokovania vlády o návrhu právneho predpisu rozporové konanie / prejednanie so zástupcom verejnosti a spravidla aj s predkladateľom návrhov zmien, voči ktorým hromadná pripomienka smeruje. Rozpor s takouto predloženou hromadnou pripomienkou verejnosti uvedie predkladateľ na rokovaní vlády. 

Zdôvodnenie: 

V praxi sa bežne stávajú prípady, že niektorý z pripomienkujúcich subjektov predloží zásadné pripomienky, ktoré upravia pôvodné znenie právneho predpisu, avšak verejnosť dotknutá takouto nečakanou úpravou už nemá žiadnu možnosť sa v rámci legislatívneho procesu k upravenému zneniu vyjadriť. Môže síce prípadne predložiť petíciu, avšak prípadná petícia nie je automaticky súčasťou vyhodnotenia pripomienok, ktoré je predkladané Vláde SR a Národnej rade SR. 

Je tiež potrebné v informačnom systéme pre pripomiekovanie materiálov umožniť, aby verejnosť mohla vytvoriť hromadnú pripomienku aj ku upravenému zneniu materiálu zverejnenému po skončení pripomienkového konania. Už dnes Smernica pre prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády umožňuje predkladať takéto hromadné pripomienky, avšak informačný systém Portálu právnych predpisov takú možnosť nepodporuje. 

Citát z čl. 11 ods. 3 Smernice pre prípravvu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády: 
Predkladateľ uvedie rozpor s hromadnou pripomienkou verejnosti podľa odseku 4, s ktorou sa stotožnilo 500 fyzických osôb alebo právnických osôb aj vtedy, ak bola vznesená po uskutočnenom rozporovom konaní a zároveň sa týka výlučne zmien v materiáli uskutočnených po začatí pripomienkového konania.  	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní súčasného právneho stavu a ponechaní len navrhovanej právnej úpravy. 	
Verejnosť 	K čl. I - Konzultácie k chystaným právnym predpisom pred pripomienkovým konaním s dotknutými subjektami a verejnosťou  
Žiadam do návrhu zákona doplniť jasné pravidlá pre konzultácie chystaných právnych predpisov s dotknutými subjektami a verejnosťou v čase ich tvorby pred pripomienkovým konaním, nakoľko pripomienkové konanie už obvykle neumožňuje zásadne meniť navrhovaný právny predpis. 

Žiadam pred aktuálny §9 vložiť nový paragraf: 

"§x Konzultácie návrhov právnych predpisov pred pripomienkovým konaním 
(Príprava návrhov právnych predpisov za účasti dotknutých subjektov a verejnosti pred pripomienkovým konaním) 

1.) Navrhovateľ právneho predpisu počas prípravy návrhu právneho predpisu pred jeho predložením do pripomienkového konania transparentným spôsobom zabezpečuje ku návrhu konzultácie s dotknutými subjektami a verejnosťou. 

2.) Dokumenty poskytované pre konzultácie sú spravidla jasné, stručné a zahŕňajú všetky nevyhnutné informácie. Dotknutým subjektom sa poskytuje dostatočný / primeraný čas na vyjadrenie. 

3.) Navrhovateľ spravidla zabezpečuje, aby všetky dotknuté subjekty, vrátane verejnosti, mali možnosť sa zapojiť do konzultácií a predložiť svoje návrhy/pripomienky/názory ku konzultovanému návrhu, a to najmä elektronickou alebo písomnou formou. Navrhovateľ na predložené návrhy/názory primerane odpovedá. 

4.) Počas prípravy návrhu právneho predpisu navrhovateľ uskutočňuje konzultácie podľa tohto paragrafu spravidla vo forme verejných alebo cielených konzultácií, prezentácií alebo odborných diskusií, s cieľom získania odborných názorov od dotknutých subjektov, vrátane verejnosti, a poznatkov z praxe (z oblastí, ktorých sa má týkať návrh právneho predpisu). 

5.) Navrhovateľ spravidla najneskôr pred zverejnením návrhu v pripomienkovom konaní zverejňuje informácie, ktoré subjekty predložili návrhy a pripomienky počas prípravy právneho predpisu. 

6.) Navrhovateľ spravidla zabezpečuje zvyšovanie povedomia (publicity) o pripravovanom právnom predpise a využíva primerané komunikačné kanály pre oslovenie dotknutých subjektov a skupín. 

Túto pripomienku považujem za zásadnú. 

Zdôvodnenie: 

- Existujúci proces pripomienkového konania k návrhu právneho predpisu nie je určený a ani vhodný na zapájanie verejnosti a dotknutých subjektov do samotnej tvorby daného predpisu. V pripomienkovom konaní navrhovatelia štandardne nie sú ochotní akceptovať návrhy na zásadné zmeny predloženého návrhu právneho predpisu, pretože by to znamenalo, že budú musieť právny predpis opätovne predložiť do pripomienkového konania. Tomu sa chce každý predkladateľ vyhnúť, pretože by to mohlo spôsobiť významné predlžovanie dĺžky legislatívneho procesu a riešenie a vyhodnocovanie opätovne predložených pripomienok. Predkladatelia tiež často nie sú ochotní akceptovať pripomienky, ktoré narúšajú nimi vymyslený koncept právneho predpisu, keďže venovali množstvo času na vyriešenie všetkých súvisiacich problémov a zmenou konceptu by museli celú prácu vykonať odznova. Koncept či zámer právneho predpisu navrhovateľ obvykle vopred nekonzultuje so širšou odbornou verejnosťou. 

- Pri novelizáciách právnych predpisov prichádza k neakceptovaniu pripomienok z dôvodu, že sú nad rámec návrhu a keďže verejnosť nemá priestor zasahovať do tvorby samotnej tvorby novely, absentuje možnosť skutočne ovplyvňovať a navrhovať úpravy právnych predpisov. 

- Navrhovatelia právnych predpisov často verejne neavizujú, že nejaký právny predpis alebo novelu právneho predpisu chystajú. Ak takú informáciu aj zverejňujú, neuvádzajú pre verejnosť kontakty, na ktorých môže dávať podnety - vďaka čomu je takáto možnosť často prístupná len malému okruhu ľudí, ktorí majú k dispozícii interné informácie. Verejnosť tak často nemá vytvorený priestor, aby zaslala navrhovateľovi upozornenia alebo návrhy ku chystanému právnemu predpisu (napríklad ku potrebe riešiť nejaký problém z aplikačnej praxe). 

- Pripomienkové konanie vyžaduje formalizované predkladanie a vyhodnocovanie pripomienok a pokiaľ nie je predložená hromadná pripomienka a zvolané rozporové konanie, celý proces často prebehne bez možnosti obojstranného odborného dialógu a konzultácií. 

- Konzultácie s dotknutými subjektami ešte v čase tvorby právneho predpisu môžu pomôcť výrazne zvýšiť ich kvalitu, účinok a pokryť problémové oblasti. 

- Navrhovateľ v nemálo prípadoch nedisponuje expertami z oblasti, v ktorej tvorí právny predpis. V praxi žial prichádza aj k prípadom, že navrhovateľ prevezme návrh právneho predpisu od dodávateľa (firmy), čím vznikajú vážne pochybnosti o nestrannosti ich tvorby. Preto je potrebné tento proces robiť transparentne podľa jasných pravidiel a poskytnúť priestor pre širší okruh odborníkov. 

Uvedené problémy je potrebné riešiť transparentným spôsobom, ktorý už dnes v obmedzenej miere využívajú niektorí navrhovatelia právnych predpisov - a tým je transparentné zapájanie odbornej verejnosti už do samotnej tvorby právneho predpisu. Je to možné viacerými spôsobmi: 
- vytvorením odborných pracovných skupín s poskytnutím dostatočného priestoru pre všetky dotknuté strany a s transparentnou činnosťou (viď napríklad pracovné skupiny Komisie pre štandardizáciu MF SR v ktorých sa o členstvo môže uchádzať aj široká odborná verejnosť), 
- uskutočňovaním verejných konzultácií, s možnosťou zasielania návrhov v rámci určeného časového rámca elektronicky alebo listinne, 
- uskutočňovaním verejných prezentácií a diskusií, spolu so zberom / zhromažďovaním podnetov od verejnosti ku chystaným návrhom právnych predpisov, 
- cielenými dotazníkmi pre dotknuté subjekty, a pod. 
 	O 	A 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia pripomienkového konania. Dotknuté subjekty a verejnosť budú mať možnosť vyjadriť svoj názor, námety, doplnenia, pripomienky k zverejnenej predbežnej informácií. Podrobnosti o procese zverejňovania predbežnej informácie upravia Legislatívne pravidlá vlády SR.  	
Verejnosť 	K čl. I - k §9 - povinnosť vysporiadať sa a rozhodnúť o pretrvávajúcom rozpore s hromadnou pripomienkou verejnosti. 
Navrhujem, aby Vláda SR mala povinnosť sa vysporiadať, resp. rozhodnúť o pretrvávajúcom rozpore s hromadnou pripomienkou verejnosti. 

Žiadam v §9 vložiť nové ustanovenia: 

"x.) Ak sa rozpory k návrhu právneho predpisu neodstránia rozporovým konaním, rozpory možno prerokovať so zástupcami verejnosti aj na zasadnutí expertného poradného orgánu na úrovni ústredných orgánov štátnej správy alebo poradného orgánu vlády. Predkladateľ môže okrem rozporového konania uskutočniť i verejnú prezentáciu návrhu právneho predpisu." 

"y.) Vláda Slovenskej republiky sa vyjadrí ku každému pretrvávajúcemu rozporu z pripomienkového konania." 

Zdôvodnenie: 
Keďže sa pretrvávajúce rozpory z pripomienkového konania predkladajú na rokovanie vlády a poradných orgánov vlády, tieto orgány by sa mali k rozporom aspoň nejako vyjadriť a občanom poskytovať spätnú väzbu, inak predkladanie týchto rozporov vláde stráca opodstatnenie. 
Uvedené ustanovenie vychádza aj z platnej Smernice pre prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády. (čl. 11 ods. 1, citát zo smernice: "Rozpory k materiálu možno prerokovať aj na zasadnutí expertného poradného orgánu na úrovni ústredných orgánov štátnej správy alebo poradného orgánu vlády. V odôvodnených prípadoch môže predkladateľ okrem rozporového konania uskutočniť i odbornú verejnú prezentáciu materiálu. ") 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje za dostatočné zakotvenie povinnosti vykonať pripomienkové konanie v zákone, no ďalšie podrobnosti o procese upraviť v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravidlách tvorby zákonov NR SR. Do návrhu zákona bol dopracovaný inštitút hromadnej pripomienky. 	
SLASPO 	§ 5 ods. 1 
Navrhujeme upraviť text ustanovenia § 5 ods. 1 nasledovne: 

„Právny predpis sa spravidla člení na úvodné ustanovenia alebo základné ustanovenia, ktoré obsahujú predmet a účel úpravy právneho predpisu a podľa potreby aj vymedzenie základných princípov, zásad a pojmov, ustanovenia právneho predpisu upravujúce príslušné spoločenské vzťahy, splnomocňovacie ustanovenia, spoločné ustanovenia, prechodné ustanovenia, zrušovacie ustanovenie a ustanovenie o účinnosti právneho predpisu.“ 

Odôvodnenie: 
Nedostatočné určenie účelu právnej úpravy v texte zákona v súčasnosti často vedie k účelovým interpretáciám zákona pod rúškom teleologických úvah, t.j. úvah o účele zákona, ktorý nie je v zákone vyjadrený ani vo všeobecnej rovine (čiastočnou výnimkou je napr. §1 ods. 1 Občianskeho zákonníka). Vzhľadom na vytýčený cieľ predkladaného zákona skvalitniť normotvorbu ako i na jednu zo zložiek právnej istoty – zrozumiteľnosť právneho predpisu, považujeme za vhodné, aby zákonodarca aspoň vo všeobecnej rovine v úvodných ustanoveniach uvádzal, čo je účelom schválenej úpravy, t.j. k akým cieľom chce zákon v rámci svojej pôsobnosti dospieť. Tým je zároveň umožnené interpretovi zákona eliminovať z interpretačných úvah tie vecne nesprávne, ktoré by boli účelovou (avšak nie teleologickou) interpretáciou zákona. Takáto eliminácia následne prostredníctvom jednoznačnejšej interpretácie právneho predpisu značne napomáha zrozumiteľnosti právneho predpisu a tým i konaniu secundum et intra legem. 
Pokiaľ ide o zásady a princípy na ktorých zákon stojí, je vhodné v niektorých prípadoch (najmä kódexy) ich tiež osobitne vymedziť, nakoľko sú často interpretačnými pravidlami, ktoré tiež prispievajú k zrozumiteľnosti textu a jednoznačnosti legislatívnych požiadaviek na správanie subjektov práva. 

 	Z 	N 	Predkladateľom navrhované znenie je dostatočné. Ďalšie podobnosti o tom, aké náležitosti majú spĺňať jednotlivé časti návrhu právneho predpisu by mali určovať legislatívne pravidlá.  	
SLASPO 	§ 15 
Navrhujeme zmeniť text ustanovenia §15 nasledovne : 

„O všetkom, čo bolo v Zbierke zákonov vyhlásené, platí nevyvrátiteľná domnienka, že dňom vyhlásenia sa stalo známym každému, koho sa to týka.“ 

Odôvodnenie: 
Neoddeliteľnou súčasťou právneho štátu je princíp právnej istoty. Tento princíp pozostáva z viacerých zložiek, z ktorých jednou je možnosť adresátov právnych noriem oboznámiť sa s ich obsahom. Teória sa väčšinou zhoduje na tom, že na prezumpciu splnenia tejto požiadavky postačuje zverejnenie obsahu právneho predpisu a nie skutočné oboznámenie sa s obsahom právneho predpisu, čo vyjadruje zásada ignorantia legis non excusat, ktorá je zakotvená v navrhovanom ustanovení. V dôvodovej správe sa uvádza len stroho, že „Ide o domnienku prevzatú a mierne slovne upravenú zo zákona o Zbierke zákonov z roku 1993.“, pričom nie je jasné, či atribút nevyvrátiteľnosti pri domnienke ignorantia legis non excusat vypadol len nedopatrením, alebo zámerne. Z uvádzanej zložky právnej istoty, t.j. možnosť recipientov právnej normy oboznámiť sa s jej obsahom totiž nevyhnutne vyplýva jej nevyvrátiteľnosť a to preto, lebo ponechaním možnosti vyvrátiť takúto domnienku by bola oslabená právna istota aktéra, ktorý je v právnom vzťahu so subjektom, ktorý danú domnienku vyvráti a tým sa zbaví prípadnej zodpovednosti za nedodržanie právnej normy v dôsledku jej neznalosti. To nepochybne vedie k zníženiu právnej istoty aktéra, ktorý v súlade so zásadou ignorantia legis non excusat koná s iným právnym subjektom v dobrej viere tak, akoby subjekt, s ktorým koná mal znalosti o právnych normách vyhlásených v Zbierke zákonov. Vzhľadom na to, že takéto narušenie právnej istoty je v teoretickoprávnej základni právneho štátu ako i v bežnej praxi neudržateľné, navrhujeme spresniť význam danej normy tým, že sa explicitne určí nevyvrátiteľnosť danej domnienky, čím sa predíde interpretačnej dvojznačnosti a možnému zneužívaniu navrhovaného textu, čo je i v súlade s cieľmi predkladanej úpravy uvedenými vo všeobecnej časti dôvodovej správy ako posilňovanie právnej istoty adresátov právnej úpravy a jednoznačnosť právnych noriem. 
 	Z 	A 	Znenie ustanovenia bolo upravené, slová „platí domnienka“ boli nahradené slovami „má sa za to“.  	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	K §2 ods. (1) 
Navrhované znenie: 
(1) Cieľom tvorby právnych predpisov je participatívnym spôsobom 1) pripraviť taký právny predpis, ktorý sa stane funkčnou súčasťou vyváženého, prehľadného a stabilného právneho poriadku Slovenskej republiky (ďalej len „právny poriadok“) zlučiteľného s právom Európskej únie. 

Pričom odkaz pod čiarou č. 1) znie: 
1) Pravidlá zapájania verejnosti do tvorby verejných politík, schválené vládou SR uznesením č. 645 zo dňa 17. decembra 2014 

Odôvodnenie: 

Cieľom predkladanej zásadnej pripomienky je v pripravovanej novej právnej úprave zohľadniť vládou SR schválený odporúčací materiál „Pravidlá zapájania verejnosti do tvorby verejných politík“ (schválené vládou SR uznesením č. 645 zo dňa 17. decembra 2014) ako aj zladenie s Výnosom MF SR o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy č. 55/2014 Z.z. 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený. Ustanovenie § 2 ods. 1 bolo upravené tak, že za slovo „pripraviť“ boli vložené slová „za účasti verejnosti“. 
 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	K §2 ods. (3) 
Navrhované znenie: 

(3) Podrobnosti o participatívnom 2) procese a tvorbe právnych predpisov a základné legislatívnotechnické pokyny zabezpečujúce systematickú a formálno-právnu jednotnosť právnych predpisov ustanovia Národná rada Slovenskej republiky (ďalej len „Národná rada“) a vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) svojimi uzneseniami. Tieto uznesenia sú pre navrhovateľa právneho predpisu záväzné. 

Pričom poznámka pod čiarou č.2) znie: 

2) Pravidlá zapájania verejnosti do tvorby verejných politík, schválené vládou SR uznesením č. 645 zo dňa 17. decembra 2014 

--- 
Zároveň navrhujeme, aby v predmetných uzneseniach bolo aj v súlade s popisom predprípravnej etapy legislatívneho procesu (J. Svák a kol., Teória a prax legislatívy) zohľadnené zverejnenie informácie o „legislatívnej iniciatíve“ ešte pred samotným začatím prác na tvorbe právneho predpisu tak, aby od počiatku mohla byť zabezpečená účasť verejnosti na jeho tvorbe. 

Odôvodnenie: 

Cieľom predkladanej zásadnej pripomienky je v pripravovanej novej právnej úprave zohľadniť vládou SR schválený odporúčací materiál „Pravidlá zapájania verejnosti do tvorby verejných politík“ (schválené vládou SR uznesením č. 645 zo dňa 17. decembra 2014) ako aj zladenie s Výnosom MF SR o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy č. 55/2014 Z.z. 	Z 	N 	Rozpor odstránený. Po diskusii na rozporovom konaní zástupcovia SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti ustúpili od zásadnej pripomienky. Predkladateľ trvá na ponechaní pôvodne navrhovanej právnej úpravy. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	K § 7 Náležitosti návrhu právneho predpisu 
Navrhované znenie: 
(1) Návrh právneho predpisu okrem paragrafového znenia obsahuje najmä predkladaciu správu, dôvodovú správu, doložku vybraných vplyvov, správu o účasti verejnosti na tvorbe právneho predpisu 3) , doložku zlučiteľnosti s právom Európskej únie a návrh vykonávacieho právneho predpisu, ak právny predpis obsahuje splnomocňovacie ustanovenie na jeho vydanie. Ak ide o novelizáciu právneho predpisu, súčasťou je aj informatívne konsolidované znenie právneho predpisu. 

Pričom odkaz pod čiarou č. 3) znie: 
3) Pravidlá zapájania verejnosti do tvorby verejných politík, schválené vládou SR uznesením č. 645 zo dňa 17. decembra 2014 

Odôvodnenie: 

Cieľom predkladanej zásadnej pripomienky je v pripravovanej novej právnej úprave zohľadniť vládou SR schválený odporúčací materiál „Pravidlá zapájania verejnosti do tvorby verejných politík“ (schválené vládou SR uznesením č. 645 zo dňa 17. decembra 2014) ako aj zladenie s Výnosom MF SR o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy č. 55/2014 Z.z. 	Z 	A 	Bol doplnený nový sprievodný dokument „správa o účasti verejnosti“. Ustanovenie § 7 ods. 1 bolo upravené, za slová „vybraných vplyvov“ boli vložené slová „správu o účasti verejnosti na tvorbe právneho predpisu“. 
 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	K § 8 Elektronický systém tvorby právnych predpisov 
Navrhované znenie: 

(1) Iniciácia tvorby právneho predpisu a tvorba návrhu právneho predpisu a jeho základných náležitostí podľa § 7 sa uskutočňuje v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov. 

Odôvodnenie: 

Cieľom podanej zásadnej pripomienky je aby aj v súlade s popisom predprípravnej etapy legislatívneho procesu (J. Svák a kol., Teória a prax legislatívy) bolo zohľadnené zverejnenie informácie o „legislatívnej iniciatíve“ ešte pred samotným začatím prác na tvorbe právneho predpisu tak, aby od počiatku mohla byť zabezpečená účasť verejnosti na jeho tvorbe. 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený. Zavedenie inštitútu predbežnej informácie umožní účasť verejnosti na tvorbe právneho predpisu už od samotného začiatku legislatívnych prác.  	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	K § 9 ods (2) Pripomienkové konanie 
Navrhované znenie: 

(2) Navrhovateľ pred pripomienkovým konaním zverejní návrh právneho predpisu v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov. Súčasťou zverejneného návrhu je aj 
a) všeobecne zrozumiteľný a presný popis obsahu návrhu právneho predpisu, 
b) odôvodnenie jeho potreby, zmeny súčasného stavu a dôkladné vyhodnotenie vplyvov, 
c) zhodnotenie súčasného stavu, 
d) odôvodnenie hlavných princípov navrhovanej právnej úpravy, 
e) záväzky Slovenskej republiky voči Európskej únii v oblasti právnej úpravy navrhovaného právneho predpisu, 
f) medzinárodné záväzky Slovenskej republiky v oblasti úpravy navrhovaného právneho predpisu, 
g) predpokladané vplyvy na verejné financie, štátny rozpočet, rozpočty obcí a vyšších územných celkov, podnikateľské prostredie, obyvateľstvo, zamestnanosť, životné prostredie a informatizáciu spoločnosti, 
h) hodnotenie dopadov navrhovaného právneho predpisu. 

Odôvodnenie: 

Cieľom podanej zásadnej pripomienky je okrem zverejnenia predpokladaných vplyvov, ktoré sú často veľmi formálne a nemajú dostatočnú výpovednú hodnotu, zvýšenie kvality prijímaných legislatívnych materiálov a nelegislatívnych materiálov na základe princípu informovaného rozhodovania zavedením povinného hodnotenia dopadov. 

Medzi ďalšie ciele patrí zvýšenie transparentnosti tvorby verejných politík, zmiernenie rizika nepredvídaných dôsledkov a zlepšenie pripravenosti dotknutých subjektov na zmenu povinností. 

Návrhom sa tiež menia obsahové požiadavky na vypracovanie doložky vybraných vplyvov a príslušných analýz, čím sa zvýši ich kvalita a výpovedná hodnota. 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený. Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia medzirezortného pripomienkového konania.  	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	K § 9 ods (3) Pripomienkové konanie 
Navrhované znenie: 

(3) Pripomienkové konanie k návrhu právneho predpisu sa vykonáva podľa zásad určených vládou (§ 2 ods. 3) v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov tak, aby bola zabezpečená aj účasť verejnosti na pripomienkovom konaní. Lehota na pripomienkové konanie sa predlžuje o počet dní štátnych sviatkov a štátom uznaných cirkevných sviatkov, ak je návrh právneho predpisu predložený na pripomienkovanie v čase štátnych sviatkov a štátom uznaných cirkevných sviatkov. 

Odôvodnenie: 

Navrhujeme, aby v prípade, ak plynie lehota na pripomienkové konanie vrátane dní, ktoré pripadajú na štátne sviatky a štátom uznané cirkevné sviatky, bola táto lehota predĺžená o zodpovedajúci počet dní. V praxi sa opakovane stáva, že pripomienkové konanie plynie napríklad počas vianočných sviatkov, čím fakticky dochádza k obmedzeniu možnosti participácie na pripomienkovaní navrhovaného právneho predpisu. 
 	Z 	N 	Rozpor bol odstránený. Zástupcovia SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti ustúpili od zásadnej pripomienky. Predkladateľ považuje za dostatočné zakotvenie povinnosti vykonať pripomienkové konanie v zákone a ďalšie podrobnosti, ako je napríklad lehoty na pripomienkové konanie, upraviť v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravidlách tvorby zákonov NR SR. Čo sa týka lehoty na pripomienkovanie, už v súčasnosti sa jedná o pracovné dni a táto skutočnosť sa nebude meniť. Do ustanovenia o „predbežnej informáciií“ bola doplnená povinnosť zverejňovať predpokladaný termín predloženia do medzirezortného pripomienkového konania. 
 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	K § 24 ods (1) Distribúcia Zbierky zákonov 
Navrhované znenie: 

(1) Elektronická podoba Zbierky zákonov je dostupná bezplatne prostredníctvom internetu, aj v podobe otvorených údajov, v informačnom systéme spravovanom a prevádzkovanom ministerstvom spravodlivosti." 

Odôvodnenie: 
Otvorené údaje sú definované vo Výnose MF SR o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy č. 55/2014 Z.z. (od § 51) -- v praxi to znamená to, že sa údaje zverejnia v otvorenom formáte, ktorý je čitateľný a spracovateľný strojovo, nie len človekom. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený. Zástupcovia SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti ustúpili od zásadnej pripomienky. Predkladateľ trvá na ponechaní navrhovanej právnej úpravy, pričom informačný systém Slov-lex spĺňa požadované štadardy. 	
ZMOS 	1. K čl. I § 24 ods. 4 

Žiadame slová „na pracovisku orgánu jej samosprávy“ nahradiť slovami „v sídle obecného úradu, alebo na mieste, ktoré určí obec“. 

Odôvodnenie: 
Pracovisko orgánu obecnej samosprávy je neurčitý pojem, nakoľko podľa gramatického výkladu by išlo o pracovisko starostu, v prípade miest primátora, a zároveň o pracovisko obecného zastupiteľstva, v prípade miest mestského zastupiteľstva resp. zastupiteľstva mestskej časti. Obecný úrad je zavedeným legislatívnym pojmom (§ 16 zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších právnych predpisov; § 14 a § 19 zákona č. 377/1990 Zb.; § 13 a § 17 zákona č. 401/1990 Zb. ), preto považujeme s prihliadnutím na jeho úlohy za vhodné, aby bola zbierka zákonov Slovenskej republiky k nahliadnutiu prioritne v sídle obecného úradu. 
Nakoľko je zavedenou praxou, že obce vytvárajú podmienky pre oboznamovanie sa s rôznou úradnou dokumentáciou, či už v materiálnej alebo elektronickej podobe, na iných vhodných, materiálne a technicky uspôsobených miestach, je potrebné túto zavedenú prax, keďže vytvára potrebné podmienky pre oboznamovanie sa s obsahom činnosti obce, prípadne zbierky zákonov, reflektovať aj v návrhu zákona. Spravidla ide o verejné knižnice, ktorých zriaďovateľom je obec, informačné, prípadne klientské centrá, či iné vhodné organizačné úseky, ktoré, okrem prístupu k Zbierke zákonov SR zabezpečujú prístup k právnym aktom obce, prispievajú k prístupnosti elektronických služieb pre obyvateľov bez vlastnej IKT, či uľahčujú prístup k sieti Internet napríklad pre nezamestnaných hľadajúcich si prácu. 
Pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	Text ustanovenia bol upravený. 	
ZMOS 	2. K čl. I § 27 

Navrhujeme doplnenie spoločných ustanovení o Zbierke zákonov SR, ktoré by upravovalo základné funkcionality elektronickej zbierky zákonov. Pre aplikačnú prax považujeme za potrebné, aby, na rozdiel od elektronického zverejňovania obsahu Zbierky zákonov prostredníctvom IS JASPI WEB, nový informačný systém umožňoval vytvárať autentické odkazy na znenia právnych predpisov zverejnených v Zbierke zákonov, resp. na konkrétne ustanovenia právnych predpisov. 

Odôvodnenie: 
Obce pri prijímaní a publikovaní svojich všeobecne záväzných nariadení neraz preberajú ustanovenia zákonov, ktoré ustanovujú práva a povinností, ktorých aplikačné podrobnosti upravuje práve VZN. Táto, hoc nesprávna prax však má odôvodnenie v tom, že je žiaduce aby adresátovi právnej normy bolo poskytnuté ucelené pravidlo správania sa v záujme jeho dobrovoľného dodržiavania. Dnešný IS JASPI WEB ako jediný relevantný zdroj informácií o úplných zneniach právnych predpisov však neumožňuje v elektronických verziách nariadení vytvárať aktívne odkazy (hypertextové odkazy) na príslušné právne predpisy, ktoré upravujú základné práva a povinnosti adresátov VZN. Sprístupnením takejto funkcionality by bolo možné zvyšovať právne povedomie adresátov predpisov a tým aj zvyšovať vedomé dodržiavanie pravidiel správania sa a zároveň eliminovať nesprávnu legislatívnu prax duplikácie ustanovení zákona do predpisov nižšej právnej sily. 

Pripomienku považujeme za obyčajnú. 
 	O 	ČA 	Predkladateľ nepovažuje za vhodné a nutné popisovať v návrhu zákona technické údaje, správu portálu a funkcionality elektronickej zbierky zákonov. Systém SLov-Lex poskytne širší rozsah funkionalít než systém JASPI. Slov-Lex v časti zverejňovania právnych predpisov sa aktuálne nachádza v pilotnej prevádzke , t.j. minimálne rovnaká funkcionalita akú mal systém JASPI je už teraz verejnosti dostupná. Systém Slov-lex umožňuje vytvárať autentické odkazy na znenia právnych predpisov zverejnených v zbierke zákonov. 	
SOPK 	K čl. I § 2 ods. 3 
Návrh: Odporúčame prehodnotiť možnosť uplatnenia spoločnej právnej úpravy podrobnosti o procese a tvorbe právnych predpisov a základné legislatívnotechnické pokyny. 
Odôvodnenie: 
V danom prípade nevidíme dôvod odlišnej právnej úpravy. 
 	O 	N 	Predkladateľ trvá na zachovaní súčasného právneho stavu- dualitnej úpravy legislatívno-technických pokynov a ponechaní navrhovanej právnej úpravy. 	
ŽSK 	k čl. I - § 6 odsek 3 
V čl. I v § 6 odsek 3 sa ustanovuje, že počas rokovania Národnej rady SR bude do zákona možné doplniť novelizáciu iného zákona iba v prípade, ak obsahovo súvisí s návrhom zákona, ktorý je v legislatívnom procese a zároveň pôjde o zmeny a doplnenia „menšieho rozsahu.“ V opačnom prípade, t. j. v prípade zmien „väčšieho rozsahu“ sa návrh zákona vráti jeho predkladateľovi na dopracovanie. Vzhľadom k uvedenému navrhujeme, aby predkladateľ zákona explicitne v zákone legálne definoval, čo sú to „zmeny menšieho rozsahu“ a „zmeny väčšieho rozsahu“ alebo v opačnom prípade navrhujeme, aby toto ustanovenie bolo zo zákona vypustené. 

Odôvodnenie: Vítame snahu predkladateľa predísť situáciám, kedy sú do zákona „na poslednú chvíľu“ v II. čítaní v NR SR doplnené tzv. prílepky, čiže zmeny iných zákonov, ktoré narúšajú princíp transparentného a verejnosti otvoreného legislatívneho procesu, v ktorom bolo každému umožnené vyjadriť sa k predmetu navrhovaných zmien. Avšak, pokiaľ zákonodarca nezadefinuje, čo sa rozumie pod pojmom „zmeny väčšieho rozsahu,“ a „zmeny menšieho rozsahu“, vzniká tu priestor pre subjektívny výklad tohto ustanovenia a možnosť pre zneužitie zo strany toho, kto bude mať kompetenciu posúdiť rozsah zmien navrhovaných na doplnenie v zákonodarnom procese v NR SR. Pokiaľ nebude táto otázka postačujúco vyriešená, navrhujeme v záujme právnej istoty vypustenie tohto ustanovenia. 
 	Z 	ČA 	Došlo k prepracovaniu znenia § 6 ods. 3, tak, že zákaz „prílepkov“ bude platiť všeobecne pre celý legislatívny proces. 

ŽSK 	K čl. I - § 9 odsek 2 
V čl. I v § 9 odsek 2 prvá veta je navrhované, že „navrhovateľ PRED pripomienkovým konaním zverejnil návrh právneho predpisu v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov.“ V dôvodovej správe – osobitná časť je k § 9 odsek 2 uvedené: 
„V záujme informovania verejnosti o pripravovaných návrhoch právnych predpisov ešte pred pripomienkovým konaním sa návrh právneho predpisu zverejní na určenom webovom sídle. Ktokoľvek sa bude môcť k tomuto pripravovanému návrhu vyjadriť, najmä z hľadiska jeho potreby, opodstatnenosti, účelnosti. Pripomienky by nemali smerovať k jednotlivým ustanoveniam, ale k návrhu ako takému a jeho podstate. Nepôjde o pripomienkové konanie, pripomienky sa nebudú vyhodnocovať a nebudú sa konať rozporové konania. 
Navrhovateľ v predprípravnej etape legislatívneho procesu vychádza z dôkladnej právnej a skutkovej analýzy existujúceho stavu a k príprave návrhu právneho predpisu pristúpi až vtedy, keď z analýzy existujúceho právneho a skutkového stavu vyplynie takáto potreba a nemožnosť dosiahnuť riešenie v rámci existujúceho stavu. Ide o vyjadrenie požiadavky racionality tvorby práva, jeho zrozumiteľnosti a obmedzovania nadbytočnej regulácie zo strany štátu. 
Požiadavka otvoreného a transparentného procesu prípravy návrhu zákona, resp. iného právneho predpisu sa týka už predprípravnej etapy. Už tu by mala mať verejnosť možnosť vyjadriť sa k základným dôvodom, ktoré vedú k príprave návrhu právneho predpisu.“ Rovnako sa ďalej v texte uvádza, že „verejnosť by mala mať čas minimálne 10 pracovných dní na pripomienkovanie týchto informácií a dokumentov.“ 

V záujme dosiahnutia hore deklarovaného cieľa (overenie potreby, opodstatnenosti a účelnosti právneho predpisu), pre ktorý sa predkladateľovi legislatívneho materiálu ukladá povinnosť zverejniť návrh právneho predpisu „na verejnú diskusiu“ v elektronickom systéme právnych predpisov ešte pred samotným pripomienkovým konaním, navrhujeme, aby do zákona bolo explicitne doplnené minimálne to, že: 
- pripomienky by nemali smerovať k jednotlivým ustanoveniam, ale k návrhu ako takému a jeho podstate, 
- nepôjde o pripomienkové konanie, pripomienky sa nebudú vyhodnocovať a nebudú sa konať rozporové konania. 
- navrhovateľ v predprípravnej etape legislatívneho procesu bude vychádzať z dôkladnej právnej a skutkovej analýzy existujúceho stavu a k príprave návrhu právneho predpisu pristúpi až vtedy, keď z analýzy existujúceho právneho a skutkového stavu vyplynie takáto potreba a nemožnosť dosiahnuť riešenie v rámci existujúceho stavu, a 
- verejnosť by mala mať čas minimálne 10 pracovných dní na pripomienkovanie týchto informácií a dokumentov. 

T. z. povedať nielen „A“, ale i to „B“, ktoré sa týmto ustanovením sleduje, pričom vychádzame z dôvodovej správy predkladateľa zákona. 
Rovnako navrhujeme, aby sa do tohto ustanovenia doplnila i lehota, napr. spomínaných „minimálne 10 pracovných dní“, aby nedošlo k zneužívaniu zo strany predkladateľov materiálu, ktorý by si splnili svoju povinnosť i v prípade jeho zverejnenia počas 1 pracovného dňa, napr. v piatok v poobedňajších hodinách, čím by sa len ťažko dosiahol sledovaný cieľ – transparentne informovať verejnosť o všetkých pripravovaných zmenách a rovnako dať i dostatočný časový priestor pre analýzu týchto materiálov. Sme presvedčení, že toto ustanovenie si vyžaduje dôkladnejšie precizovanie a pokiaľ má byť riešené iba v uznesení vlády SR alebo uznesení NR SR v zmysle § 2 odsek 3, k naplneniu deklarovaného cieľa nedôjde. 

Odôvodnenie: v texte 	Z 	ČA 	Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia pripomienkového konania. 	
ŽSK 	K čl. I - § 9  
V čl. I v § 9 navrhujeme vložiť nový odsek 6, ktorý explicitne vymedzí okruh povinne pripomienkujúcich osôb, ktorým sa povinne zasiela i oznam o zverejnení návrhu zákona (čl. 13 ods. 2), medzi ktoré žiadame zaradiť i samosprávne kraje, ktoré sú dnes významným orgánom verejnej správy plniacom významné úlohy v oblasti zdravotníctva, školstva, dopravy, sociálnych vecí, kultúry, ale i čerpania prostriedkov z „eurofondov“ a pod. 

Odôvodnenie: 
V zmysle § 2 odsek 3 navrhovaného zákona „Podrobnosti o procese a tvorbe právnych predpisov a základné legislatívnotechnické pokyny zabezpečujúce systematickú a formálno-právnu jednotnosť právnych predpisov ustanovia Národná rada Slovenskej republiky (ďalej len „Národná rada“) a vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) svojimi uzneseniami. Tieto uznesenia sú pre navrhovateľa právneho predpisu záväzné.“ Napriek uvedenému nepovažujeme za vhodné riešenie, aby okruh povinne pripomienkujúcich osôb, ale rovnako i lehôt, bol riešený „iba“ v uznesení vlády SR alebo NR SR, ktoré je síce pre vládu, ministerstvá a ostatné orgány štátnej správy záväzné (v prípade NR SR zase pre poslancov a výbory), ale aj napriek uvedenému sú samosprávne kraje často krát v legislatívnom procese opomínané a nemajú tak šancu vyjadriť sa k zásadným otázkam týkajúcim sa ich pôsobností, resp. dopadov vplyvov rôznych zákonov ako výsledkov legislatívneho procesu. Takýto postup ministerstiev, príp. iných orgánov v nás potom „implicitne evokuje nepoctivý úmysel predkladateľa“! Čo sa týka lehôt na medzirezortné pripomienkovanie navrhujeme zachovať status quo ako je v Legislatívnych pravidlách vlády (čl. 13 ods. 6 až 8). 

 	Z 	N 	Predkladateľ považuje za dostatočné zakotvenie povinnosti vykonať pripomienkové konanie v zákone, no ďalšie podrobnosti, ako sú napríklad okruh povinne pripomienkujúcich osôb, upraviť v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravidlách tvorby zákonov NR SR. 	
ŽSK 	K čl. I - § 9  
A rovnako navrhujeme v čl. I do § 9 doplniť i nový odsek 7 upravujúci lehoty medzirezortného pripomienkového konania tak, ako je tomu dnes i v Legislatívnych pravidlách vlády. 

Odôvodnenie: 
V zmysle § 2 odsek 3 navrhovaného zákona „Podrobnosti o procese a tvorbe právnych predpisov a základné legislatívnotechnické pokyny zabezpečujúce systematickú a formálno-právnu jednotnosť právnych predpisov ustanovia Národná rada Slovenskej republiky (ďalej len „Národná rada“) a vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) svojimi uzneseniami. Tieto uznesenia sú pre navrhovateľa právneho predpisu záväzné.“ Napriek uvedenému nepovažujeme za vhodné riešenie, aby okruh povinne pripomienkujúcich osôb, ale rovnako i lehôt, bol riešený „iba“ v uznesení vlády SR alebo NR SR, ktoré je síce pre vládu, ministerstvá a ostatné orgány štátnej správy záväzné (v prípade NR SR zase pre poslancov a výbory), ale aj napriek uvedenému sú samosprávne kraje často krát v legislatívnom procese opomínané a nemajú tak šancu vyjadriť sa k zásadným otázkam týkajúcim sa ich pôsobností, resp. dopadov vplyvov rôznych zákonov ako výsledkov legislatívneho procesu. Takýto postup ministerstiev, príp. iných orgánov v nás potom „implicitne evokuje nepoctivý úmysel predkladateľa“! Čo sa týka lehôt na medzirezortné pripomienkovanie navrhujeme zachovať status quo ako je v Legislatívnych pravidlách vlády (čl. 13 ods. 6 až 8). 

 	Z 	N 	Predkladateľ považuje za dostatočné zakotvenie povinnosti vykonať pripomienkové konanie v zákone, no ďalšie podrobnosti, ako sú napríklad lehoty, v ktorých sa ma pripomienkové konanie vykonať, upraviť v legislatívnych pravidlách vlády SR a legislatívnych pravidlách tvorby zákonov NR SR. 	
ŽSK 	K čl. I - § 24 odsek 4 
V čl. I v § 24 odsek 4 navrhujeme v celom odseku za slovo „Obce“ doplniť slová „a samosprávne kraje“.“ 

Odôvodnenie: V navrhovanom § 24 odsek 4 sa obciam ukladá povinnosť zabezpečiť k nahliadnutiu elektronickú podobu Zbierky zákonov každému, kto o to prejaví záujem. Keďže aj samosprávne kraje deklarujú svoj záujem byť otvorenou samosprávou pre svojich obyvateľov, resp. každého, kto sa na ne obracia so žiadosťami, navrhujeme, aby táto „informačná“ povinnosť bola uložená aj samosprávnym krajom. 
 	Z 	A 	Pripomienka bola zapracovaná aj v zmysle zásadnej pripomienky ZMOS. 	
ŽSK 	K čl. I - § 28 
V čl. I v § 28 za slovo „obcí“ navrhujeme doplniť slová „a samosprávnych krajov“. 

Odôvodnenie: Územnú samosprávu tvoria obce a samosprávne kraje. Tak ako obce pri výkone štátnej správy i samosprávy vydávajú všeobecne záväzné nariadenia (VZN), tak takýto všeobecne záväzný právny predpis - ius particulare v zmysle čl. 68 a čl. 71 odsek 2 Ústavy SR a § 8 až § 8b zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov rovnako vydávajú aj vyššie územné celky (samosprávne kraje). Z týchto dôvodov by sme uvítali, keby predkladateľ zákona tieto fakty zohľadnil aj v § 28. 
 	Z 	A 	Znenie ustanovenia § 28 bolo upravené v zmysle pripomienky.  	
SVSR pre rómske komunity 	čl. I § 2 ods. 1 
V § 2 ods. 1 žiadam na konci pripojiť tieto slová „ so všeobecnými pravidlami medzinárodného práva, a záväzkami z medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná.“. 

Odôvodnenie: Navrhované doplnenie ustanovenia § 2 ods. 1 predkladám v súlade s čl. 1 ods. 2 Ústavy SR, aj s prihliadnutím na čl. 7 ods. 5 a osobitne na pravidlo uvedené aj v čl. 154c ods. 1 a v čl. 125 ods. 1 písm. a),b) Ústavy Slovenskej republiky. Z hľadiska ustanovenia základných princípov, ktoré sa majú dodržiavať pri tvorbe právnych predpisov uvedenú precizáciu textu v § 2 ods. 1 považujem za dôležitú z hľadiska zabezpečenia súladu tvorby nových právnych predpisov najmä so záväzkami vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv upravujúcich najmä základné ľudské práva a slobody. Precizáciu základných princípov považujem za potrebnú aj vzhľadom na ustanovenia základných zmlúv EÚ (primárneho práva EÚ) osobitne čl. 6 ods. 1 a 3 ZoEÚ. Vzhľadom k osobitným požiadavkám na tvorbu všeobecne záväzných právnych predpisov, zakladajúcich prointegračné opatrenia v procesoch integrácie Rómov, vrátane dočasných vyrovnávacích opatrení, uvedenú pripomienku predkladám v rámci svojej pôsobnosti a považujem ju za zásadnú. Považujem za potrebné jasne precizovať uvedené princípy, aj keď podľa čl. 154c ods. 1 Ústavy SR minimálne pre medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách prijaté pred účinnosťou ústavného zákona č. 90/2001 Z. z. (1.7.2001) platí, že sú súčasťou právneho poriadku SR. Rovnako je zrejme, že aj keď čl. 2 ods. 1 Ústavného zákona č. 542/1992 Zb. ustanovil právne nástupníctvo Slovenskej republiky, bolo potrebné následne realizovať jednotlivým medzinárodným subjektom notifikáciu sukcesie zmlúv, a osobitne Slovenská republika notifikovala aj Viedenský dohovor o sukcesii štátov vo vzťahu k zmluvám (oznam 33/2001 Z. z.)- Princípy medzinárodného práva súčasne vnímam nielen v rozsahu čl. 2 deklarácie OSN ako aj ďalších prameňov medzinárodného práva, ale súčasne osobitne aj v rámci rezolúcie valného zhromaždenia OSN / RES/60/251 ktorou bola zriadená Rada pre ľudské práva, a Všeobecnej deklarácia ľudských práv (Charta ľudských práv) prijatej na zasadnutí III. Valného zhromaždenia Organizácie spojených národov (OSN) vo forme rezolúcie číslo 217 (III) dňa 10. decembra 1948, ktorá prešla recepciou aj do Ústavy SR, 
Predkladanou pripomienkou reagujem aj na obsah dôvodovej správy k § 2. 
V prípade akceptácie pripomienky súčasne odporúčam primerane moderovať znenie § 2 ods. 2 navrhovaného predpisu. 

 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený. Požiadavka bude premietnutá do Legislatívnych pravidiel vlády SR, pričom zástupcovia SVSR pre rómske komunity tento postup akceptujú. 
 	
SVSR pre rómske komunity 	k čl. I § 2 ods. 3 
V § 2 ods. 3 odporúčam vypustiť poslednú vetu, alternatívne uvedenú vetu moderovať nasledovne: „Tieto uznesenia sú záväzné pre všetky osoby vstupujúce do procesu prípravy a tvorby právneho predpisu.“, alebo „Prijatá úprava procesu a tvorby právnych predpisov a legislatívnotechnické pokyny sú záväzné pre všetky osoby vstupujúce do procesu tvorby a prípravy právnych predpisov.“. 

Odôvodnenie: Napriek nejednotným názorom na povahu uznesení ústavných orgánov od prípadu k prípadu. (individuálny, normatívny, zmiešaný akt) záväznosť samotných uznesení ústavných orgánov nie je sporná, a vyplýva z právneho poriadku Slovenskej republiky (napríklad okrem logického výkladu ústavy aj zo zákonov č. 575/2001 a č. 350/1996 Z.z.). Osobitne k povahe a záväznosti samotných LP aj k dôsledkom ich porušenia sa už v minulosti vyjadril Ústavný súd SR - PL. ÚS 126/07. 
Podľa čl. 119 písm. r) Ústavy SR vláda rozhoduje v zbore o ďalších otázkach, ak to ustanoví zákon. V prevažnej väčšine prípadov rozhodovania vlády, pokiaľ nejde o vydávanie všeobecne záväzných právnych predpisov (nariadení vlády), vláda svoje rozhodnutia, ktorými realizuje svoju ústavnú a zákonnú právomoc, realizuje formou uznesení vlády. V rámci riešenia otázky záväznosti je zrejme, vzhľadom na prvú vetu navrhovaného znenia § 2 ods. 3, že záväznosť pravidiel a L-T pokynov, minimálne tých, ktoré vydá vláda, sa nebude vzťahovať len na navrhovateľa právneho predpisu (hoci takéto pravidlo záväznosti pre navrhovateľa obsahuje napríklad aj súčasne znenie § 69 ods. 2 zákona č. 350/1996 Zb., a aj po prijatí návrhu zákona bude naďalej obsahovať aj následky za nedodržanie pravidiel v procese tvorby). Táto skutočnosť záväznosti nielen pre navrhovateľa je zrejmá aj vzhľadom na rámec § 9 návrhu právneho predpisu. Z hľadiska právnej čistoty poukazujem súčasne aj na čl. 87 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky. V prípade návrhu zákona (ako jedného z druhu právnych predpisov) Ústava SR toto právo vymedzuje pre vládu, výbory NR SR a poslancov. Podľa § 37 zákona č. 575/2001 Z. z. ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy sa starajú o náležitú právnu úpravu vecí patriacich do ich pôsobnosti. Pripravujú návrhy zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, zverejňujú ich a po prerokovaní v pripomienkovom konaní predkladajú vláde. Aj vzhľadom na pravidlo uvedené v čl. I § 3 ods. 3 návrhu právneho predpisu odporúčam poslednú vetu vypustiť, alebo moderovať. 

 	O 	N 	Aj po zvážení všetkých argumentov uvádzaných v pripomienke predkladateľ trvá na zachovaní navrhovaného znenia § 2 ods. 3. 	
SVSR pre rómske komunity 	k čl. I § 4 ods. 4 
Odporúčam preskúmať dôsledky pravidla obsiahnutého v § 4 ods. 4, podľa ktorého sa stáva text/poznámka pod čiarou normatívnou, oproti doterajšej proklamatívnej forme. Uvedené dôsledky odporúčam prehodnotiť nielen vzhľadom na generované dôsledky pri predkladaní nových právnych predpisov derogujúcich skôr vydané právne predpisy, ale aj vzhľadom na príslušnú judikatúru v previazaní na rozhodovaciu činnosť súdov, pretože doposiaľ uvedené pravidlo nebolo fixované vo všeobecne záväznom právnom predpise, pričom navrhovaná právna úprava tieto dôsledky nerieši v prechodných ustanoveniach. Rovnako tento dôsledok odporúčam zvážiť aj vo vzťahu k doposiaľ vydaným platným právnym predpisom. V doposiaľ platných legislatívnych pravidlách v prostredí vlády aj v prostredí Národnej rady Slovenskej republiky bol rešpektovaný názor právnej teórie, podľa ktorej obsahom právneho predpisu sú právne normy. Okrem právnych noriem môže právny predpis obsahovať i nenormatívnu časť, teda ja poznámky pod čiarou nenormatívnej povahy. 

Odôvodnenie: obsahuje text pripomienky 
 	O 	A 	Posledná veta bola odstránená. Zostáva zachovaný súčasný stav, keď poznámky pod čiarou má len informatívny charakter. 	
SVSR pre rómske komunity 	čl. I k § 16 a 17 
Odporúčam preskúmať možnosť prijatia pozitívnej právnej úpravy v navrhovanom predpise a túto úpravu zapracovať do návrhu, ktorá umožní v elektronickej podobe zbierky zákonov uverejnenie medzinárodných zmlúv uvedených v čl. 7 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky, ako aj právnych predpisov upravujúcich individuálne práva príslušníkov národnostných menšín, v jazyku národnostnej menšiny, teda v tých jazykoch, ktoré vláda Slovenskej republiky uznala vo svojom vyhlásení pri podpise Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov. Subjektom rozhodujúcim o vyhlásení zmluvy/predpisu v inom jazyku, aj vzhľadom na očakávaný prechod kompetencie v oblasti ľudských práv, ako aj na jeho postavenie pri vydávaní zbierky, by bolo ministerstvo spravodlivosti. Právne záväzným znením by zostalo vydanie v štátnom jazyku. 

Odôvodnenie: Pripomienku uplatňujem v súlade Rámcovým dohovorom na ochranu národnostných menšín (publikácia č. 160/1998 Z. z.), a Európskou chartou regionálnych alebo menšinových jazykov (publikácia č. 588/2001 Z. z.). Prijatie tejto úpravy bude významne pozitívnou skutočnosťou pre rozvoj právneho vedomia, osobitne aj v procese vzdelávania na stredných, odborných školách a univerzitách, bude zakladať pozitívne vplyvy pri výchove odborníkov v procese integrácie Rómov. Uvedeným postupom bude zabezpečený prístup k prameňom práva na obdobnej /podobnej úrovni ako je to v prípade Úradného vestníka EÚ, na základe Nariadenia rady (EÚ) č. 216/2013 zo 7. marca 2013 o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie (Ú.v. EÚ L 69, 13.3.2013, s.1) v previazaní na čl. 1 konsolidovaného znenia nariadenia č. 1 o používaní jazykov v Európskom hospodárskom spoločenstve (Ú. v. ES 17, 6.10.1958, s. 385) , Uvedenú pripomienku predkladám v rámci svojej pôsobnosti a považujem ju za zásadnú. 

 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený. Zástupcovia SVSR pre rómske komunity ustúpili od zásadnej pripomienky. Zástupcovia SVSR pre rómske komunity požadujú zverejňovanie informácií o predpisoch v jazyku 6 národnostných menšín. Predstava je mať preloženú a zverejnenú informáciu o názve predpisu, o čom sa v ňom pojednáva, dátum účinnosti. Robiť sa bude len výber niektorých právnych predpisov. Selekciu právnych predpisov, ku ktorým sa bude zverejňovať by mohlo robiť aj MS SR, ktoré by malo komunikovať a spolupracovať so splnomocnencom vlády pre národnostné menšiny. Do návrhu zákona sa však celá táto úprava nepremietne, MS SR bude túto činnosť vykonávať iniciatívne a informácie by mali byť zverejňované na portáli Slov-lex. 
 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I § 9 (návrh č. 1)  
V čl. I žiadame upraviť § 9 tak, aby bol inštitút hromadnej pripomienky priamo súčasťou zákona (obdobným spôsobom, ako je tomu v súčasnosti v čl. 14 ods. 6 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky) tak, aby zástupca verejnosti určený v hromadnej pripomienke disponoval subjektívnym právom na prerokovanie jej obsahu s príslušným predkladateľom. Odôvodnenie: V záujme posilnenia účasti verejnosti na pripomienkovaní návrhov všeobecne záväzných právnych predpisov navrhujeme úpravu, ktorá vytvorí podmienky pre možnosť súdnej ochrany v prípade porušenia procesných ustanovení zákona. Podľa dnešného právneho stavu je totiž možnosť nápravy v prípadoch, keď zodpovedné inštitúcie porušia ustanovenia týkajúce sa hromadnej pripomienky, značne obmedzená. Máme za to, že pokiaľ sa pod určitý konkrétny návrh podpíše väčšie množstvo podporovateľov (napr. nad 500), nie je správne, ak ich aktivita môže vyjsť nazmar len tým, že sa ich určitý orgán verejnej moci rozhodne ignorovať a hromadnú pripomienku s ustanoveným zástupcom ani len neprerokuje. Úprava inštitútu hromadnej pripomienky priamo v zákone by nebola žiadnym spôsobom neobvyklá, pretože už v súčasnosti funguje obdobná úprava v § 8 ods. 8 zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov (splnomocnený zástupca 200 fyzických osôb alebo právnických osôb má právo, aby mu zastupiteľstvo samosprávneho kraja udelilo na rokovaní zastupiteľstva slovo v rozsahu najmenej desať minút). 
 	Z 	A 	Inštitút hromadnej pripomienky a nárok na rozporové konanie bol do návrhu zákona dopracovaný. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. I § 9 (návrh č. 2) 
Žiadame, aby bolo možné využiť inštitút hromadnej pripomienky nielen pred podaním návrhu zákona do Národnej rady Slovenskej republiky, ale aj počas druhého čítania. Túto povinnosť by mal príslušný gestorský výbor, ktorý by hromadnú pripomienku prerokoval so zástupcom podporovateľov na svojej schôdzi. Odôvodnenie: Znenie návrhu zákona sa môže v priebehu legislatívneho procesu ešte výrazne zmeniť. Verejnosť tak nemusí cítiť potrebu podať hromadnú pripomienku v pripomienkovom konaní, ale až v druhom čítaní, keď sa oboznámi s návrhom zákona v znení výrazne odlišnom od pripomienkového konania. Práve gestorské výbory považujeme za vhodné miesto pre aktivitu verejnosti, pretože schôdze výborov sú v zásade verejné a zamerané na konkrétnu oblasť právnej úpravy. 
 	Z 	N 	Účelom návrhu zákona nie je podrobne upravovať proces pripomienkovania návrhov zákonov v NRSR. Koncepčne by úprava procesu pripoeminkovania by mala byť podrobne upravená v zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, resp. v legislatívnych pravidlách tvorby zákonov. Predmetom vládneho návrhu zákona však nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený.  	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. III ako celku  
Do čl. III navrhujeme vložiť novelizačné body upravujúce zavedenie tzv. pôstnych schôdzí Národnej rady Slovenskej republiky. Takáto pôstna schôdza by sa uskutočňovala jedenkrát ročne a jej programom by boli výlučne body týkajúce sa rušenia, zjednodušovania a spájania legislatívy. Odôvodnenie: Pri tvorbe právnych predpisov je dlhodobo kritizovaná tzv. legislatívna inflácia. V právnom poriadku sa nepochybne nachádzajú mnohé zákony, ktoré obsahujú obsolétne, duplicitné či nepotrebné ustanovenia (napríklad § 7 zákona č. 45/1989 Zb. o poslancoch Slovenskej národnej rady v znení neskorších predpisov či slová „určuje nariadením pravidlá času predaja v obchode“ v § 4 ods. 3 písm. i) zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov). Pôstne schôdze považujeme za vhodný spôsobom vyčistenia právneho poriadku od týchto ustanovení. 
 	Z 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. III novelizačnému bodu 6 (§ 69)  
Navrhujeme, aby sa povinnosť poslancov a výborov ako navrhovateľov zákonov zverejniť návrh zákona na pripomienkové konanie zaviedla až vtedy, keď ich návrh zákona postúpi do druhého čítania. Odôvodnenie: Veľká väčšina návrhov zákonov podávaných opozičnými poslancami nepostúpi ani do druhého čítania. Preto nepovažujeme za nevyhnutné, aby takéto návrhy podliehali pripomienkovaniu, pretože výsledný efekt pripomienkovania sa môže dostaviť až v druhom čítaní a samotné prvé čítanie slúži najmä na vysvetlenie podstaty návrhu zákona. 
 	Z 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K čl. III (§ 84 až 86 platného a účinného zákona)  
Do rokovacieho poriadku navrhujeme vložiť novelizačné body, ktorými sa upraví tretie čítanie o návrhu zákona tak, aby (s výnimkou skráteného legislatívneho konania) prebehlo na nasledujúcej schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky, t. j. aby druhé a tretie čítanie neprebiehalo na tej istej schôdzi. 
Odôvodnenie: Máme za to, že po prijatí pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov v druhom čítaní by mala existovať aspoň mesačná prestávka, počas ktorej by mala verejnosť a odborníci možnosť identifikovať prípadné problémy, ktoré sa často po schválení pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov vyskytujú. 
 	Z 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Poslanec NR SR Miroslav Beblavý 	K návrhu zákona ako celku  
Do návrhu zákona žiadame vložiť novelizačné body, ktorými sa zabezpečí, aby nové zákony alebo ich časti (zakladajúce, meniace alebo rušiace práva alebo povinnosti) týkajúce sa činnosti územnej samosprávy a podnikateľov a akékoľvek zmeny v daňovej a odvodovej legislatíve nadobúdali účinnosť len k 1. januáru kalendárneho roka. Výnimkou by boli skrátené legislatívne konania. Odôvodnenie: Vzhľadom na rozsah originárnych a prenesených kompetencií vo vzťahu k územnej samospráve a rozsah povinností ukladaných podnikateľom máme za to, že ak má byť nevyvrátiteľná domnienka znalosti právnych predpisov myslená vážne, štát by im mal garantovať aspoň jednoročnú stabilitu právneho poriadku. Myslíme si, že najmä od týchto subjektov nemožno spravodlivo požadovať plnenie ich povinností, pokiaľ sa neberie ohľad na to, že popri sústavnom sledovaní zmien v právnom poriadku musia plniť aj svoje vlastné úlohy. 
 	Z 	N 	Predkldateľ nepovažuje za nutné upravovať toto pravidlo v návrhu zákona. Dávame do pozornosti, že platné znenie Legislatívnych pravidiel vlády SR v čl. 9 ods. 9 takéto pravidlo upravuje. Pripomienkovateľovi dávame na zváženie iniciovanie zapracovania tohto pravidla aj do legislatívnych pravidiel tvorby zákonov NR SR.  	
AMCHAM 	Všeobecná pripomienka k návrhu zákona ako celku 
Navrhovaný zákon predstavuje čiastočný posun dobrým smerom v zmysle sprehľadnenia a stransparentnenia legislatívneho procesu. Kladne sa dá hodnotiť najmä snaha zákonodarcu zaistiť porozumenie legislatívnych zmien formou vyhotovovania konsolidovaných verzií noviel zákonov v procese, elektronizácia legislatívneho procesu i Zbierky zákonov a možnosť verejného pripomienkovania legislatívnych návrhov poslancov a výborov Národnej rady Slovenskej republiky. Ide o akceptovanie niekoľkých požiadaviek spoločnej iniciatívy za vládu zákona ("Rule of Law Initiative"), ktorej je Americká obchodná komora v SR členom, a ktorej cieľom je zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť legislatívneho procesu. Stále je tu však niekoľko požiadaviek, ktoré nenašli pochopenie u zákonodarcu, hoci z pohľadu členov iniciatívy ide o kľúčové posuny na úrovni tvorby a zmeny právnych predpisov. Týka sa to najmä možnosti konzultácií od fázy legislatívneho zámeru s predkladateľom legislatívy, možnosti pripomienkovania európskej legislatívy pri jej transpozícii, zavedenia systému sledovania zmien pozície SR pri rokovaniach Rady EÚ a tiež dostatočného informovania a možnosti pripomienkovania plánovaných pozmeňujúcich návrhov poslancov v 2. čítaní. 	O 	ČA 	Konzultácie už od prvotnej fázy legislatívneho procesu budú zabezpečené prostredníctvom predbežnej informácie. Pripomienkovanie európskej legislatívy nie je predmetom predkladaného návrhu zákon, portál Slov-lex by však v budúcnosti mal poskytnúť určité nástoje na sledovanie európskej legislatívy. Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
AMCHAM 	Čl. I, §4 ods. 3: 
Za súčasný odsek (2) navrhujeme vložiť nový odsek (3): 

„(3) Pri transpozícii právnych predpisov implementujúcich predpisy Európskej únie nesmie dochádzať k rozširovaniu rozsahu pôsobnosti a požiadaviek nad rámec právneho predpisu Európskej únie. Vnútroštátnym právnym predpisom nemožno rozširovať informačnú povinnosť, skracovať lehoty pre implementáciu požiadaviek, sprísňovať sankcie či stanovovať nové požiadavky nad rámec predpisu Európskej únie.“ 

Existujúce odseky (3) a (4) sa premenujú na odseky (4) a (5). 

Zdôvodnenie: 
Toto opatrenie má za cieľ zabrániť tzv. „gold-platingu“ – teda nabaľovaniu požiadaviek nad rámec požiadaviek európskej legislatívy a prílišnému rozširovaniu regulácie na vnútroštátnej úrovni s odvolávaním sa na požiadavky Európskej únie. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený. AMCHAM ustúpila od zásadnej pripomienky. Je vecou SR ako zvrchovaného štátu, aké zákony bude prijímať. Predkladateľ navrhol, že myšlienka „gold platingu“ by sa mohla byť vo forme odporúčania zakotvená v legislatívnych pravidlách vlády SR, pričom súčasťou návrhu právneho predpisu by malo byť aj zdôvodnenie prečo sa rozširuje rozsah požiadaviek nad rámec právneho predpisu EÚ. 
 	
AMCHAM 	Čl. I, §6 ods. 3: 
Navrhujeme upraviť znenie nasledovne: 

„(3) Počas rokovania Národnej rady o návrhu zákona nemožno do jeho obsahu doplniť novelizáciu iného zákona, ktorá obsahovo nesúvisí s návrhom zákona. Počas rokovania Národnej rady o návrhu zákona možno jeho obsah doplniť novelizáciou iného zákona, ak ide o zmeny a doplnenia menšieho rozsahu, teda týkajúce sa maximálne 10% textu, ktoré nemenia zmysel návrhu zákona a obsahovo súvisia s návrhom zákona; ak ide o zmeny a doplnenia väčšieho rozsahu, vráti sa návrh zákona predkladateľovi na dopracovanie.“ 

Odôvodnenie: 
S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť zmeny zákona počas rokovania o ňom v Národnej rade Slovenskej republiky je potrebné presnejšie definovať, čo znamená formulácia „zmeny a doplnenia menšieho rozsahu“. Ozrejmením formulácie sa predíde situáciám, kedy nebude možné určiť či ide o menší alebo väčší rozsah zmien a teda či je alebo nie je potrebné vrátiť návrh zákona predkladateľovi na dopracovanie. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený. Ustanovenie zavádza všeobecný zákaz spájať obsahovo nesúvisiace novely, resp. možnosť spájať len obsahovo súvisiace novely. Toto pravidlo nebude platiť len pre rokovanie v NRSR, ale všeobecne pre celý legislatívy proces. 	
AMCHAM 	Čl. I. § 7 ods. 3: 
Na koniec § 7 ods. 3 navrhujeme doplniť nasledovnú vetu „Konsolidované znenie právneho predpisu obsahuje navrhovanú novelizáciu predpisu zapracovanú v systéme sledovania zmien.“ 

Odôvodnenie: Pre účely zvýšenia prehľadnosti navrhujeme stanoviť povinnosť zverejňovať prostredníctvom elektronického systému tvorby právnych predpisov informatívne konsolidované znenie právneho predpisu vo forme, z ktorej budú zrejmé jednotlivé novelizačné ustanovenia. Zverejňovanie konsolidovaného znenia právneho predpisu v systéme sledovania zmien umožní verejnosti lepšiu orientáciu v navrhovaných ustanoveniach a lepší prehľad o novelizovaných ustanoveniach bude viesť k lepšiemu pochopeniu novelizovaných ustanovení verejnosťou a zvýšeniu odbornosti vznesených pripomienok. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený. Predkladateľ na rozporovom konaní informoval, že informačný systém pre tvorbu právnych predpisov umožní porovnávanie konsolidovaných znení návrhov zákonov, a to aj verzií, ktoré vznikajú v rámci jednotlivých štádií legislatívneho procesu. To znamená, že požiadavka AMCHAM bude zohľadnená ako nová funkcionalita vytváraného informačného systému. 	
AMCHAM 	Čl. I, §9, ods. 2: 
Navrhujeme upraviť znenie nasledovne: 

„(2) Navrhovateľ aspoň 30 dní pred pripomienkovým konaním zverejní návrh právneho predpisu v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov.“ 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na chýbajúce opatrenie, ktoré by umožňovalo verejnosti a podnikateľskej obci vyjadrovať sa k legislatívnym zámerom právnych predpisov, ktoré by mohli mať na nich dopad, je cieľom zabezpečiť čo najdlhšie obdobie na možnú diskusiu o pripravovanom návrhu právneho predpisu medzi zákonodarcom a podnikateľskými združeniami a verejnosťou ešte predtým, ako sa formálne uskutoční pripomienkové konanie. 
 	Z 	N 	V rámci diskusie bol prijatý záver, že predkladateľom navrhovaný inštitút predbežnej informácie splní požadovaný účel za predpokladu, že bude pokrývať iniciatívne materiály mimo plánu legislatívnych úloh, ako aj materiály, ku ktorým je prijaté uznesenie vlády. Predbežná informácia sa však nebude uplatňovať v prípadoch mimoriadnych situácií (skrátené legislatívne konanie). 	
AMCHAM 	Čl. I, §9, ods. 2, písmeno g): 
Navrhujeme upraviť znenie nasledovne: 
g)„predpokladané vplyvy na verejné financie, štátny rozpočet, rozpočty obcí a vyšších územných celkov, podnikateľské prostredie, obyvateľstvo, zamestnanosť, životné prostredie a informatizáciu spoločnosti v súlade s Jednotnou metodikou na posudzovanie vplyvov (Regulatory Impact Assessment).“ 

Odôvodnenie: 
Je kľúčové, aby dopady každej novej alebo novelizovanej legislatívy boli analyzované komplexne a posudzované detailne ešte predtým, ako sa legislatíva začne uplatňovať v praxi, aby bolo možné vyhnúť sa častým novelizáciám, ktoré oslabujú stabilitu právneho prostredia na Slovensku. V tomto kontexte je dôležité, aby sa pri posudzovaní vplyvov postupovalo nie povrchne a okrajovo, ale v súlade s jednotnou európskou metodikou hodnotenia vplyvov –Regulatory Impact Assessment – ktorá zaistí komplexné posúdenie legislatívnych vplyvov a dopadov po všetkých stránkach, vrátane finančnej. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený. Došlo k prepracovaniu § 9 ods. 2, z ktorého sa stal samostatný paragraf. Zo znenia tohto paragrafu vyplýva pre navrhovateľa povinnosť zverejniť pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu „predbežnú informáciu“ o pripravovanom návrhu právneho predpisu, o jeho o základných cieľoch a tézach, zhodnotenie súčasného stavu a predpokladaný termín začatia pripomienkového konania. 
 	
AMCHAM 	Čl. I, §9, ods. 3: 
Navrhujeme upraviť znenie nasledovne: 
„(3) Pripomienkové konanie k návrhu právneho predpisu, vrátane právneho predpisu, ktorým sa zabezpečuje prebratie európskej legislatívy a záväzkov vyplývajúcich z členstva Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách, sa vykonáva podľa zásad určených vládou (§ 2 ods. 3) v elektronickom systéme tvorby právnych predpisov tak, aby bola zabezpečená aj účasť verejnosti na pripomienkovom konaní. 

Odôvodnenie: 
Cieľom je zaistiť pre verejnosť i podnikateľskú obec možnosť pripomienkovať v rovnakom elektronickom systéme návrhy domácich právnych predpisov i tých predpisov, ktorými sa zaisťuje prebratie európskej legislatívy a záväzkov vyplývajúcich z členstva SR v medzinárodných organizáciách. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený. AMCHAM ustúpila od zásadnej pripomienky. Predkladateľom navrhované znenie zabezpečuje rovnaký spôsob pripomienkovania aj právnych predpisov, ktoré zabezpečujú prebratie európskej legislatívy.  	
AMCHAM 	Čl. I, §14: 
Navrhujeme upraviť znenie nasledovne: 
„V Zbierke zákonov sa neuverejňujú právne záväzné akty Európskej únie, ktoré sa uverejňujú v Úradnom vestníku Európskej únie. ) V Zbierke zákonov sa však uverejňujú tie právne predpisy, ktorými sa zabezpečuje prebratie európskej legislatívy a záväzkov vyplývajúcich z členstva Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách do vnútroštátnej legislatívy.“ 

Odôvodnenie: 
Keďže návrh zákona explicitne nespomína, že uverejňovanie v Zbierke zákonov sa bude týkať aj tých právnych predpisov, ktoré budú reagovať na potrebu prebratia európskej legislatívy a záväzkov vyplývajúcich z členstva Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách, je potrebné túto skutočnosť ozrejmiť navrhovanou explicitnou zmienkou. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený. Na rozporovom konaní predkladateľ informoval, že na portáli Slov-lex budú zobrazované akty EÚ, avšak nie v časti Zbierky zákonov SR, budú tvoriť samostatnú časť portálu.  	
AMCHAM 	Čl. III. § 69 ods. 2 zákona č. 350/1996 Z.z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky: 
Navrhujeme za slová „webového sídla národnej rady“ doplniť slová „a elektronického systému tvorby právnych predpisov v zmysle osobitného predpisu X“, kde poznámka pod čiarou x znie nasledovne: „x) § 8 zákona o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“ 

Odôvodnenie: 
V záujme zvýšenia transparentnosti legislatívneho procesu v celom jeho trvaní navrhujeme, aby boli návrhy zákonov predložené poslancami alebo výbormi Národnej rady Slovenskej republiky zverejňované aj prostredníctvom univerzálneho elektronického systému tvorby zákonov. Zverejňovanie návrhov len na webovom sídle Národnej rady Slovenskej republiky môže byť mätúce pre pripomienkujúcu verejnosť, ktorá bude nútená sledovať viacero „zdrojov“ novej legislatívy. Povinnosť zverejniť poslanecké návrhy zákonov prostredníctvom jednotnej platformy zvýši prehľadnosť legislatívneho procesu a uľahčí a zefektívni prístup verejnosti k pripomienkovaniu jednotlivých návrhov zákonov čoho dôsledkom bude zvýšenie úrovne tvorby právnych predpisov. 
 	Z 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
AMCHAM 	Čl. III., §78a: 
Navrhujeme upraviť znenie nasledovne: 
„Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy musia byť vyhotovené písomne, sformulované podľa požiadaviek kladených na paragrafové znenie návrhu zákona a odôvodnené. Súčasťou odôvodnenia musí byť aj vyjadrenie vplyvov pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu v súlade s Jednotnou metodikou na posudzovanie vplyvov (Regulatory Impact Assessment). Z každého pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu musí byť zrejmé, ktorý poslanec ho podal. Každý podaný pozmeňujúci a doplňujúci návrh vrátane sa zverejní na webovom sídle národnej rady. Súčasne tam bude zverejnené aj informatívne konsolidované znenie návrhu zákona odzrkadľujúce všetky podané pozmeňujúce a doplňujúce návrhy.“ 

Odôvodnenie: 
S cieľom zabezpečiť prehľadnosť zmien legislatívy a orientáciu odbornej i laickej verejnosti v aktuálnych zneniach návrhov zákonov a ich noviel v každom momente legislatívneho procesu, je vhodné tak ako pri ostatných právnych predpisoch uvádzať i nové návrhy zákonov z dielne poslancov a výborov Národnej rady Slovenskej republiky v konsolidovanej verzii s označením zapracovaných návrhov zmien a doplnení. 
Zároveň, je kľúčové, aby dopady každej novej alebo novelizovanej legislatívy boli analyzované komplexne a posudzované detailne ešte predtým, ako sa legislatíva začne uplatňovať v praxi, aby bolo možné vyhnúť sa častým novelizáciám, ktoré oslabujú stabilitu právneho prostredia na Slovensku. V tomto kontexte je dôležité, aby sa pri posudzovaní vplyvov postupovalo nie povrchne a okrajovo, ale v súlade s jednotnou európskou metodikou hodnotenia vplyvov – Regulatory Impact Assessment – ktorá zaistí komplexné posúdenie legislatívnych vplyvov a dopadov po všetkých stránkach, vrátane finančnej. 
 	Z 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
AMCHAM 	K Čl. III., §82: 
Navrhujeme za odsek 1 pridať nový odsek (2) nasledujúceho znenia: 
(2) Navrhovateľ, ktorý plánuje predložiť zásadné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy v druhom čítaní, je povinný o tomto zámere informovať na webovom sídle národnej rady aspoň 14 dní pred ukončením druhého čítania podľa §78a. Zverejnením zámeru na webovom sídle národnej rady sa zároveň otvára pripomienkové konanie podľa §69 ods. 3. 
Odseky (2) a (3) sa premenujú na odseky (3) a (4). 

Odôvodnenie: 
S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť legislatívneho procesu je potrebné obmedziť predkladanie nových zásadných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov v druhom čítaní. Ich publikácia pred podaním spolu s predpokladanou doložkou vplyvov zabezpečí, že verejnosť i podnikateľská obec bude mať možnosť o návrhu diskutovať a v prípade potreby zaistiť jeho zmenu v pripomienkovom konaní. 
 	Z 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
AMCHAM 	K Čl. III., §82: 
Navrhujeme pred odsek 1 pridať nový odsek 1 nasledujúceho znenia: 
„(1) Konsolidované znenie návrhu zákona po zohľadnení pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, upravené podľa výsledkov pripomienkového konania v druhom čítaní, je predložené predsedovi Národnej rady. Súčasťou návrhu zákona je aj vyhodnotenie pripomienkového konania v druhom čítaní.“ 
Odseky 1, 2 a 3 sa premenujú na odseky 2, 3 a 4. 

Odôvodnenie: 
Je veľmi dôležité, aby mala verejnosť i podnikateľská obec priestor vyjadriť sa k novému zneniu návrhu zákona po prípadných zásadných pozmeňujúcich alebo doplňujúcich návrhoch v druhom čítaní, keďže aj v tom štádiu môže dôjsť k zásadnej legislatívnej zmene. Preto je dôležité, aby ihneď po zverejnení pripomienok zásadného charakteru bolo otvorené pripomienkové konanie, ktoré umožní verejnosti a podnikateľskej obci vyjadriť sa k navrhovanej zmene a ovplyvniť finálny charakter navrhovaného právneho predpisu. 
 	Z 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Klub 500 	§ 9 
Klub 500 navrhuje na konci doplniť nové písmeno h), ktoré znie: „h) konsolidované znenie zákona s doplneným a zvýrazneným návrhom novely iným typom písmom.“ Sme presvedčení, že takáto forma zvýraznenia novely sprehľadní, uľahčí a zjednoduší prácu odbornej verejnosti pri posudzovaní navrhovaných zmien. Dovoľujeme si poznamenať, že takáto forma zmien v konsolidovanom znení zákona sa používa aj v Českej republike. 
 	Z 	ČA 	Rozpor odstránený. Predkladateľ na rozporovom konaní informoval, že informačný systém pre tvorbu právnych predpisov umožní porovnávanie konsolidovaných znení návrhov zákonov, a to aj verzií, ktoré vznikajú v rámci jednotlivých štádií legislatívneho procesu. To znamená, že požiadavka Klubu 500 bude zohľadnená ako nová funkcionalita vytváraného informačného systému. 	
Klub 500 	§ 14 
Klub 500 navrhuje zaradiť medzi publikované záväzné akty do zbierky zákonov aj právne záväzné akty Európskej únie. Sme presvedčení, že zbierka zákonov má byť prehľadný, transparentný a jasný portál, prostredníctvom ktorého si bude vedieť podnikateľská obec ale aj verejnosť nájsť celý súbor a obsah záväzných aktov. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený, Klub 500 ustúpil od zásadnej pripomienky. Na portáli Slov-lex budú zobrazované akty EÚ, avšak nie v časti Zbierky zákonov SR, budú tvoriť samostatnú časť portálu.  	
Klub 500 	§ 69 
K novelizačnému čl. III Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky 

Klub 500 navrhuje v ods. 2 zmeniť zverejňovanie návrhov poslancov, pozmeňovacích návrhov poslancov a návrhov výborov prostredníctvom osobitnej kategórie na portáli právnych predpisov. Sme presvedčení, že z hľadiska prehľadnosti je potrebné zjednotiť zverejňovanie materiálov určených na pripomienkovanie. 

Klub 500 navrhuje podrobnosti o pripomienkovom konaní k návrhom zákonom podávaných poslancami a výbormi upraviť formou zákona o rokovacom poriadku. Klub 500 navrhuje takúto zmenu s ohľadom na to, že uznesenie NRSR nie je možné pripomienkovať. 

 	Z 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený. 	
Klub 500 	nový novelizačný článok 
Klub 500 navrhuje doplniť nový novelizačný bod V, ktorý by prostredníctvom zákona/podzákonného právneho predpisu upravoval pravidlá a postup fungovania portálu právnych predpisov tak, aby zohľadnil vyššie spomenuté pripomienky. Navrhujeme vytvoriť samostatnú sekciu pre pripomienkovanie návrhov poslancov a pozmeňovacích návrhov poslancov a výborov s povinným zverejnením na portáli v dostatočnom časovom predstihu tak, aby sa odborná verejnosť mohla oboznámiť s jeho obsahom. 

Zároveň Klub 500 navrhuje aby samostatnú časť portálu právnych predpisov tvorili právne akty Európskej únie, ku ktorým má SR zaujať postoj a vytvoriť stanovisko. Tieto materiály navrhujeme vzhľadom na krátkosť času pri pripomienkovaní právnych aktov EU predkladať preložené do slovenčiny. 
 	Z 	N 	Predmetom vládneho návrhu zákona nie je novela zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Z návrhu bol tento novelizačný článok vypustený.