Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 268/2006 Z. z. o rozsahu zrážok zo mzdy pri výkone rozhodnutia v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania	Skrátené pripomienkové konanie je odôvodnené naliehavosťou vzhľadom na úlohu formulovanú v bode C.22 uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 476 z 26. augusta 2015, ktorým bola ministrovi spravodlivosti uložená úloha v termíne do 15. októbra 2015 novelizovať nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 268/2006 Z. z. o rozsahu zrážok zo mzdy pri výkone rozhodnutia a to tak, že sa zvýši základná suma, ktorá sa odráta zo mzdy a ktorá nepodlieha zrážkam (zvýšenie zo 60% sumy životného minima na 100% sumy životného minima). 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	12  / 4 	
Počet vyhodnotených pripomienok	12 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	3  / 1 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	2  / 0 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	7  / 3 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
2 .	Slovenská únia nezávislého súdnictva 	 	 	 	x 	
3 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
4 .	Slovenská advokátska komora 	 	 	 	x 	
5 .	Okresný súd Bratislava I 	 	 	 	x 	
6 .	Okresný súd Bratislava II 	 	 	 	x 	
7 .	Okresný súd Bratislava III 	 	 	 	x 	
8 .	Okresný súd Bratislava IV 	 	 	 	x 	
9 .	Okresný súd Bratislava V 	 	 	 	x 	
10 .	Okresný súd Malacky 	 	 	 	x 	
11 .	Okresný súd Pezinok 	 	 	 	x 	
12 .	Okresný súd Trnava 	 	 	 	x 	
13 .	Okresný súd Dunajská Streda 	 	 	 	x 	
14 .	Okresný súd Galanta 	 	 	 	x 	
15 .	Okresný súd Senica 	 	 	 	x 	
16 .	Okresný súd Piešťany 	 	 	 	x 	
17 .	Okresný súd Skalica 	 	 	 	x 	
18 .	Okresný súd Trenčín 	 	 	 	x 	
19 .	Okresný súd Bánovce nad Bebravou 	 	 	 	x 	
20 .	Okresný súd Partizánske 	 	 	 	x 	
21 .	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom 	 	 	 	x 	
22 .	Okresný súd Považská Bystrica 	 	 	 	x 	
23 .	Okresný súd Prievidza 	 	 	 	x 	
24 .	Okresný súd Nitra 	 	 	 	x 	
25 .	Okresný súd Komárno 	 	 	 	x 	
26 .	Okresný súd Levice 	 	 	 	x 	
27 .	Okresný súd Nové Zámky 	 	 	 	x 	
28 .	Okresný súd Topoľčany 	 	 	 	x 	
29 .	Okresný súd Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
30 .	Okresný súd Brezno 	 	 	 	x 	
31 .	Okresný súd Lučenec 	 	 	 	x 	
32 .	Okresný súd Rimavská Sobota 	 	 	 	x 	
33 .	Okresný súd Zvolen 	 	 	 	x 	
34 .	Okresný súd Žiar nad Hronom 	 	 	 	x 	
35 .	Okresný súd Revúca 	 	 	 	x 	
36 .	Okresný súd Žilina 	 	 	 	x 	
37 .	Okresný súd Čadca 	 	 	 	x 	
38 .	Okresný súd Liptovský Mikuláš 	 	 	 	x 	
39 .	Okresný súd Martin 	 	 	 	x 	
40 .	Okresný súd Dolný Kubín 	 	 	 	x 	
41 .	Okresný súd Ružomberok 	 	 	 	x 	
42 .	Okresný súd Prešov 	 	 	 	x 	
43 .	Okresný súd Bardejov 	 	 	 	x 	
44 .	Okresný súd Humenné 	 	 	 	x 	
45 .	Okresný súd Poprad 	 	 	 	x 	
46 .	Okresný súd Stará Ľubovňa 	 	 	 	x 	
47 .	Okresný súd Svidník 	 	 	 	x 	
48 .	Okresný súd Vranov nad Topľou 	 	 	 	x 	
49 .	Okresný súd Kežmarok 	 	 	 	x 	
50 .	Okresný súd Michalovce 	 	 	 	x 	
51 .	Okresný súd Rožňava 	 	 	 	x 	
52 .	Okresný súd Spišská Nová Ves 	 	 	 	x 	
53 .	Okresný súd Trebišov 	 	 	 	x 	
54 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
55 .	Justičná akadémia  	 	 	 	x 	
56 .	Okresný súd Košice II 	 	 	 	x 	
57 .	Okresný súd Košice-okolie 	 	 	 	x 	
58 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
59 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
60 .	Okresný súd Veľký Krtíš 	 	 	 	x 	
61 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
62 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
63 .	Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave 	 	 	 	x 	
64 .	Právnická fakulta Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach 	 	 	 	x 	
65 .	Právnická fakulta Trnavskej univerzity v Trnave 	 	 	 	x 	
66 .	Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
67 .	Krajský súd v Žiline 	 	 	 	x 	
68 .	Krajský súd v Nitre 	 	 	 	x 	
69 .	Krajský súd v Košiciach 	 	 	 	x 	
70 .	Krajský súd v Bratislave 	 	 	 	x 	
71 .	Okresný súd Košice I 	 	 	 	x 	
72 .	Notárska komora Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
73 .	Krajský súd v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
74 .	Krajský súd v Prešove 	 	 	 	x 	
75 .	Združenie sudcov Slovenska 	 	 	 	x 	
76 .	Národná asociácia sudkýň Slovenska  	 	 	 	x 	
77 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
78 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	 	 	x 	 	
79 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
80 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	 	x 	
81 .	Špecializovaný trestný súd 	 	 	 	x 	
82 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
83 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
84 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
85 .	Krajský súd v Trnave 	 	 	 	x 	
86 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
87 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
88 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
89 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
90 .	Krajský súd v Trenčíne 	 	 	 	x 	
91 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
92 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
93 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
94 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
95 .	Slovenský zväz výrobcov tepla 	 	 	 	x 	
96 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
97 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
98 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
99 .	Odborový zväz Justície v SR 	 	 	 	x 	
100 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
101 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
102 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
103 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
104 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
105 .	Okresný súd Námestovo 	 	 	 	x 	
106 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
107 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
108 .	Slovenská komora exekútorov 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
109 .	Sekcia európskych programov 	 	 	 	x 	
110 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
111 .	Súdna rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
112 .	Slovenská banková asociácia 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
113 .	Sociálna poisťovňa 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
114 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
115 .	Verejnosť 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
116 .	DÔVERA zdravotná poisťovňa, a.s. 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
117 .	Asociácia poskytovateľov spotrebiteľských úverov SR 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
	SPOLU	12 (8o,4z) 	0 (0o,0z) 	23 	83 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
ZVJS 	K návrhu ako celku: 
1. K návrhu ako celku: 

Navrhované znenie novelizácie nariadenia vlády, bude mať vplyv na štátny rozpočet znížením príjmov štátneho rozpočtu, ktoré plynú z vymáhania pohľadávok štátu v správe Generálneho riaditeľstva Zboru väzenskej a justičnej stráže od bývalých obvinených a odsúdených, a sú vymáhané prostredníctvom výkonu rozhodnutia zrážkami zo mzdy. V doložke vplyvov v časti A.2. k návrhu nariadenia vlády, predkladateľ neuviedol negatívny vplyv navrhovanej novelizácie nariadenia vlády na rozpočet verejnej správy. Vzhľadom na uvedené, navrhujeme upraviť doložku vplyvov v časti A.2, v bode 1., nakoľko navrhovaná právna úprava bude mať negatívny vplyv na štátny rozpočet, ktorý však z objektívnych dôvodov nie je možné vyčísliť. 

Odôvodnenie: 

Zvýšenie základnej sumy, ktorú nemožno z mesačnej mzdy alebo iného príjmu zraziť na 100% životného minima, bude mať nepriaznivý vplyv na účinnosť vymáhania pohľadávok v podmienkach Zboru väzenskej a justičnej stráže, ktorý v súčasnosti eviduje 12 242 nariadených výkonov rozhodnutí zrážkami zo mzdy a iných príjmov, v hodnote celkom 3. 332 tis. eur. Problematika pohľadávok zboru je špecifická, dlžníkmi, ktorých by sa novela dotkla, sú bývalí obvinení a bývalí odsúdení, pričom sú to osoby, ktoré sú na trhu práce zaraďované predovšetkým na málo platené pracovné miesta. Najväčší počet povinných je v produktívnom veku, ktorí pracujú po prepustení z výkonu trestu odňatia slobody vo väčšine prípadov na dohodu o pracovnej činnosti, t.j. poberajú nízku mzdu, ktorá podľa oznámení zamestnávateľov už v súčasnosti po nariadení výkonu rozhodnutia zrážkou zo mzdy a iných príjmov, v mnohých prípadoch nedosahuje výšku, ktorú možno z mesačnej sumy zraziť. 

Po aplikácii navrhovaného ustanovenia nariadenia vlády, bude potrebné počítať so zvýšením počtu neúspešných nariadení výkonu rozhodnutia a znížením úhrad pohľadávok Zboru väzenskej a justičnej stráže od povinných, čo sa v ďalšom období bezpochyby premietne do poklesu príjmovej stránky štátneho rozpočtu. 

Podobný nepriaznivý efekt vo vymáhaní pohľadávok, Zbor väzenskej a justičnej stráže zaznamenal už pri predchádzajúcej novelizácii nariadenia vlády, účinnej od 1. novembra 2013, ktorou bola upravená nepostihnuteľná suma pri zrážkach z dôchodku povinných, poberateľov dôchodku. Od tohto obdobia Zbor väzenskej a justičnej stráže eviduje zvýšený počet oznámení Sociálnej poisťovne o tom, že zrážky z dôchodku povinných nebude na pohľadávky Zboru väzenskej a justičnej stráže realizovať, alebo Sociálna poisťovňa znížila výšku úhrad pohľadávok z dôchodku. Uvedený vývoj zníženia úhrad pohľadávok Zboru väzenskej a justičnej stráže zo Sociálnej poisťovne, pretrváva od decembra 2013. 
 	O 	N 	Pripomienka je v rozpore s účelom navrhovanej právnej úpravy, na ktorej predloženie bolo Ministerstvo spravodlivosti SR zaviazané uznesením vlády SR. Zdanlivý výpadok, resp. dopad na strane verejných financií bude kompenzovaný systémovým účinkom navrhovaného opatrenia, ktoré z hľadiska dlhodobého povedie k motivácii povinných osôb oficiálne sa zamestnať a tým dôjde k vykonávaniu zrážok aj u osôb, ktoré sa poberaním nelegálnych príjmov výkonu rozhodnutia v plnej miere vyhýbali. 
 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy, ani na informatizáciu spoločnosti. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR (úvodnú vetu návrhu zosúladiť s bodom 48 druhým odsekom tejto prílohy).  	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K úvodnej vete 
Odporúčame: 
- za slová Občianskeho súdneho poriadku vložiť slová "v znení neskorších predpisov" z dôvodu, že ide o citáciu ustanovení, ktoré už boli viackrát novelizované, 
- za slovom "zákonov" vypustiť slová "v znení neskorších predpisov" z dôvodu, že ustanovenie § 71 ods. 3 zákona Exekučného poriadku nebolo novelizované. 	O 	ČA 	Slová "v znení neskorších predpisov" nie je možné vypustiť okrem iného z dôvodu, že novelizácii podliehal § 70 ods. 1 Exekučného poriadku, ktorý sa tiež uvádza v úvodnej vete. 
 	
MK SR 	K čl. I bod 2 
Slová ,,pre spôsob výpočtu" odporúčame nahradiť slovami ,,na výpočet". 

Odôvodnenie: 
Štylistická pripomienka. 	O 	N 	Predkladateľ považuje formuláciu za vhodnú. 	
SKE 	Navrhovanej úprave ako celku 
Slovenská komora exekútorov podáva k uvedenému návrhu pripomienky, ktoré považuje za zásadné: 
Uvedený návrh výrazným spôsobom zníži vymožiteľnosť práva. Účelom exekučného konania je uspokojenie vymáhaného práva oprávneného. Exekúcia zrážkami zo mzdy a iných príjmov zabezpečuje postupné uspokojovanie vymáhaných pohľadávok a už doterajšia výška nepostihnuteľnej sumy spolu s tzv. treťou tretinou zvyšku čistej mzdy je postačujúca. 
Už zmena výšky nepostihnuteľnej sumy dôchodku od 1.11.2013 spôsobila pokles počtu vykonávaných zrážok z dôchodku o jednu tretinu a pokles výšky vykonaných zrážok o jednu polovicu. 
Zamýšľané opatrenie znemožní postupné uspokojovanie peňažných záväzkov celého radu oprávnených, pre ktorých je exekúcia zrážkami zo mzdy povinného jediným doteraz úspešným spôsobom uspokojovania ich pohľadávky. 	Z 	N 	Zásadná pripomienka je v rozpore s účelom navrhovanej právnej úpravy, na ktorej predloženie bolo Ministerstvo spravodlivosti SR zaviazané uznesením vlády SR. 
 	
SBA 	K Čl. I bodu 1 
Navrhovanou zmenou sa zníži vymožiteľnosť práva. Exekúcia zrážkami zo mzdy a iných príjmov zabezpečuje postupné uspokojovanie vymáhaných pohľadávok. Pokiaľ bude tento spôsob vykonávania exekúcie ešte viac obmedzený, výška dlhu dlžníka nebude postupne znižovaná. Takýto postup považujeme za neefektívny, nakoľko nesplácaný dlh bude narastať o úroky, v konečnom dôsledku sa takýmto postupom zníži hodnota prípadného dedičstva. 	O 	N 	Pripomienka je v rozpore s účelom navrhovanej právnej úpravy, na ktorej predloženie bolo Ministerstvo spravodlivosti SR zaviazané uznesením vlády SR. 
 	
SOCP 	K čl. II - k účinnosti  
Navrhovaná právna úprava má vo vzťahu k Sociálnej poisťovni dopad nielen na vykonávanie zrážok z dávok nemocenského poistenia, úrazového poistenia a podpory v nezamestnanosti, ale aj na vykonávanie zrážok z dôchodkových dávok, keďže má vplyv na zrážky vykonávané na úhradu výživného (§ 2). Nakoľko dôchodkové dávky sa vyplácajú mesačne dopredu, navrhovaná účinnosť od 1. novembra 2015 nevytvára dostatočný časový priestor na potrebnú úpravu informačného systému, prepočítanie súm vykonávaných zrážok a následné úpravy súm vyplácaných dôchodkov tak, aby zrážky v nových sumách bolo možné vyplatiť už v novembri 2015. Z uvedeného dôvodu, ako aj z dôvodu efektivity navrhujeme posunúť účinnosť predmetného nariadenia na 1. január 2016, kedy Sociálna poisťovňa prepočítava exekučné zrážky aj z dôvodu valorizácie dôchodkov.  	Z 	A 	 	
ZMOS 	všeobecná 
Zásadné zvýšenie ochrany zostatku príjmu pri výkone exekúcie zo 60% životného minima platného v čase výkonu exekúcie na 100% predstavuje zvýšenie ochrany príjmu o takmer 80 eur. Navrhovaná zmena môže prispieť k zvýšeniu motivácie prijať legálne zamestnanie, keďže sa týmto opatrením zvýši rozdiel medzi hotovostným príjmom osôb v hmotnej núdzi poberajúcich len dávky v hmotnej núdzi a štátne sociálne dávky a osobami s príjmami zo zárobkovej činnosti. Zároveň sa zníži motivácia osôb v exekučnom konaní vykonávať čiernu prácu, v záujme vyhnutia sa exekvovaniu príjmov z legálneho zamestnania. Je však potrebné poukázať aj na skutočnosť, že navrhované opatrenie môže viesť v prípadoch, kde existuje príjem zo zárobkovej činnosti avšak za nízku mzdu a zároveň je v domácnosti viacero nezaopatrených osôb k faktickej nedotknuteľnosti príjmov. Predmetné môže mať dopad v rôznych oblastiach, napríklad na správcov nájomného bytového fondu, ktorí môžu pri vzniku nedobytných pohľadávok zvažovať ukončovanie nájomných vzťahov namiesto zachovania nájomného vzťahu a postupného splácania pohľadávky. 	O 	N 	Pripomienka je v nesúhlasnej časti v rozpore s účelom navrhovanej právnej úpravy, na ktorej predloženie bolo Ministerstvo spravodlivosti SR zaviazané uznesením vlády SR. 
 	
Verejnosť 	§ 2 _ určenie základnej sumy, ktorú povinnému nemožno zraziť z mesačnej mzdy, resp. iných príjmov, ak ide o výživné na maloleté dieťa 

V § 2 slová „základnej sumy určenej podľa § 1“ nahradiť slovami „60 % sumy životného minima na plnoletú fyzickú osobu platného v mesiaci, za ktorý sa vykonávajú zrážky“. 

Dôvod pripomienky je zachovanie doterajšej ochrany maloletých detí, ak povinný neuhrádza dobrovoľne výživné, ktoré mu bolo určené rozsudkom príslušného súdu a zrážky sa vykonávajú na základe núteného výkonu rozhodnutia, resp. podľa jeho pravidiel. 

Pritom navrhnutá vyššia exekučná ochrana pre všetky osoby, ktorým sa vykonávajú zrážky z mesačnej mzdy alebo z iných príjmov na úhradu ostatných pohľadávok (t. j. okrem pohľadávok na úhradu výživného pre maloleté deti) by zostala zachovaná. 
 	O 	ČA 	Text primerane upravený. 
 	
Dôvera zp a.s. 	 
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predložilo dňa 10.9.2015 do skráteného medzirezortného pripomienkového konania návrh nariadenia vlády SR, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády SR č. 268/2006 Z. z. o rozsahu zrážok zo mzdy pri výkone rozhodnutia v znení neskorších predpisov (ďalej len „návrh nariadenia vlády“). Ministerstvo spravodlivosti stanovilo lehotu na pripomienkovanie do 22.9.2015. Obchodná spoločnosť DÔVERA zdravotná poisťovňa, a. s., so sídlom: Einsteinova 25, 851 01 Bratislava, IČO: 35 942 436, zapísaná v Obchodnom registri Okresného súdu Bratislava I, oddiel Sa, vložka č. 3627/B (ďalej len „zdravotná poisťovňa“) týmto predkladá v stanovenej lehote svoju zásadnú pripomienku k Návrhu nariadenia vlády ako celku. 

V predkladacej a dôvodovej správe predkladateľ Návrhu nariadenia vlády uvádza, že „skrátené pripomienkové konanie je odôvodnené naliehavosťou vzhľadom na úlohu formulovanú v bode C.22 uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 476 z 26. augusta 2015, ktorým bola ministrovi spravodlivosti uložená úloha v termíne do 15. októbra 2015 novelizovať nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 268/2006 Z. z. o rozsahu zrážok zo mzdy pri výkone rozhodnutia a to tak, že sa zvýši základná suma, ktorá sa odráta zo mzdy a ktorá nepodlieha zrážkam (zvýšenie zo 60% sumy životného minima na 100% sumy životného minima). Cieľom návrhu nariadenia je splnenie úlohy uloženej uznesením vlády Slovenskej republiky. Navrhovaná zmena prispeje k zvýšeniu právnej ochrany osôb postihnutých výkonom exekúcie zrážkami zo mzdy a z iných príjmov a umožní stabilizovať ich životnú úroveň v rovine právnej istoty nepostihnuteľnej časti mzdy alebo iného príjmu korešpondujúcej aktuálnej výške životného minima.“. Súčasne tiež uvádza, že Návrh nariadenia vlády nemá vplyv na rozpočet verejnej správy a podnikateľské prostredie. 

S predmetným odôvodnením a súčasne Návrhom nariadenia vlády ako celkom zdravotná poisťovňa zásadne nesúhlasí. 

Zdravotná poisťovňa je akciová spoločnosť založená na účely vykonávania verejného zdravotného poistenia. Pre zabezpečenie hlavnej náplne svojej činnosti, ktorou je úhrada nákladov vynaložených poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti na ošetrenie jej poistencov, prijíma a prerozdeľuje poistné na verejné zdravotné poistenie. Výška poistného je pritom stanovená zákonom, vrátane okruhu platiteľov poistného. Platenie poistného nemožno žiadnym spôsobom odpustiť. Vykonávanie verejného zdravotného poistenia na Slovensku je založené na princípe solidarity. Pokiaľ platiteľ poistného neodvedie poistné na verejné zdravotné poistenie riadne a včas, zdravotná poisťovňa je oprávnená predpísať dlžnú sumu výkazom nedoplatkov, ktorý sa márnym uplynutím lehoty na podanie námietok (zamietnutím námietok podaných bez vecného zdôvodnenia) stáva právoplatným a vykonateľným a teda exekučným titulom. 

Pre zabezpečenie dostatočného množstva zdrojov pre účely úhrady poskytovanej zdravotnej starostlivosti sa zdravotná poisťovňa snaží využívať všetky právne možnosti pre efektívne vymáhanie dlžných súm poistného. Opakovane bolo pritom avizované, že zdroje v zdravotníctve sú poddimenzované. 

Z vyššie uvedených dôvodov preto zdravotná poisťovňa nemôže súhlasiť s predloženým Návrhom nariadenia vlády a tým, aby sa zvýšila základná suma, ktorá sa odráta zo mzdy a ktorá nepodlieha zrážkam (zvýšenie zo 60% sumy životného minima na 100% sumy životného minima), t.j. suma z doterajších 118,85 eur sa zvýši na 198,09 eur (čo predstavuje nárast príjmu 79,24 eur mesačne). 

Chápeme, že štát má záujem chrániť nízko príjmové skupiny osôb (z doložky sociálnych vplyvov vyplýva, že „zmena realizovaná v súvislosti so znižovaním a vyrovnávaním regionálnych disparít a stabilizáciou životnej úrovne obyvateľstva v rôznych regionálnych podmienkach reflektuje na logiku, že životné minimum má predstavovať pre účely najmä výkonu rozhodnutia sumu garantovanú štátom, ktorá za každých okolností zostane osobe na účely zabezpečenia jej základných životných potrieb v priebehu jedného mesiaca“), avšak neberie pritom do úvahy, že aj tieto osoby môžu byť neplatičmi poistného na verejné zdravotné poistenie, t.j. dlžníkmi, u ktorých sa navýšením nepostihnuteľnej čiastky príjmu zásadne spomalí, ak nie úplne znemožní výkon exekúcie a tým navrátenie dlžnej sumy späť do zdravotníctva. Navrhovaná právna úprava tak chráni dlžníkov poistného na verejné zdravotné poistenie, ktorí v čase, keď mali platiť poistné na zdravotné poistenie, si túto povinnosť neplnili vôbec alebo plnili iba čiastočne. Je predpoklad, že v čase, keď tieto osoby poistné neplatili, zdravotnú starostlivosť čerpali a zdravotná poisťovňa na základe princípu solidarity poskytovateľom zdravotnej starostlivosti vyfakturovanú zdravotnú starostlivosť uhrádzala z poistného zaplateného inými platiteľmi poistného, ktorí si na rozdiel od dlžníkov povinnosti v súvislosti s povinným verejným zdravotným poistením plnili. 

V dôvodovej správe sa navyše uvádza že „uvedený návrh reaguje na praktické poznatky z aplikačnej praxe, ktoré poukazujú na zhoršovanie sociálnej situácie obyvateľov v súvislosti s enormne vysokým počtom vykonávaných exekúcií a realizovaných zrážok zo mzdy.“. Z uvedeného je evidentný záujem zhoršiť vymožiteľnosť pohľadávok oprávnených na úkor povinných, ktorí sa do situácie núteného výkonu rozhodnutia dostávajú obvykle vlastnou vinou. 

Záverom si dovoľujeme podotknúť, že takmer identickú pripomienku uplatnila zdravotná poisťovňa v roku 2013, kedy sa podobná zmena navrhovala vo vzťahu k poberateľom dôchodkových dávok. V tom čase nebola zásadná pripomienka zdravotnej poisťovne akceptovaná s odôvodnením, že „výkon rozhodnutia sa realizuje aj inými spôsobmi ako zrážkami zo mzdy a pri zohľadnení tohto aspektu nie je možné sa s pripomienkou stotožniť, keďže pripomienkujúci subjekt od uvedeného aspektu absolútne abstrahuje. Z dôvodov uvedených v dôvodovej správe a s poukazom na zistenia špecifikované v sociálnych vplyvov predkladaného materiálu predkladateľ na navrhovanej úprave trvá. Pre úplnosť dopĺňame, že režim zvýšenej exekučnej ochrany sa pri dôchodcoch uplatní iba vo vzťahu k ich dôchodkovým dávkam a teda nie vo vzťahu k iným príjmom, kde sa pri zrážkach bude naďalej postupovať podľa § 1 nariadenia vlády.“. V tomto navrhovanom prípade teda predkladateľ návrhu rozširuje mieru ochrany u dôchodcov navyše aj na bežné príjmy, s čím sa absolútne nemôže zdravotná poisťovňa stotožniť, nakoľko sa v prípade skupiny týchto osôb môžu stať exekvované pohľadávky absolútne nevymožiteľné. 

Dovoľujeme si preto navrhnúť akceptovanie pripomienky v celom rozsahu. 

DÔVERA zdravotná poisťovňa, a. s. 
JUDr. Paula Babicová (babicova.paula@dovera.sk) 

 	Z 	N 	Zásadná pripomienka je v rozpore s účelom navrhovanej právnej úpravy, na ktorej predloženie bolo Ministerstvo spravodlivosti SR zaviazané uznesením vlády SR. 
 	
APSU 	K navrhovanej úprave ako celku 
Táto pripomienka je zásadná. 

Navrhovaná úprava ide proti dlhodobým cieľom Vlády SR zvyšovať vymožiteľnosť práva a zvyšovať ochranu spotrebiteľov. Ak bude prijatá, dôjde k zníženiu vymožiteľnosti práva a zároveň sa nijako nezvýši ochrana spotrebiteľov. Zmena bude chrániť spotrebiteľov, ktorí si neplnia svoje záväzky a nie sú ani ochotní svoje záväzky s veriteľom riešiť. Prijatím úpravy navyše nedôjde k vyriešeniu situácie, do ktorej sa klient dostal, ale naopak, problém bude narastať, nakoľko dlžná suma nebude sa znižovať splátkami, ale len zvyšovať o úroky. Z neveľkého dlhu tak môže v priebehu rokov vzniknúť taký dlh, pri ktorom bude možné exekvovať aj nehnuteľnosť dlžníka. 
Zároveň takáto zmena môže viesť k zdraženiu úverov pre všetkých spotrebiteľov, aby bolo vykompenzované zvýšené riziko nevymožiteľnosti časti zlyhaných pohľadávok. V konečnom dôsledku tak bude mať prijatie tejto zmeny negatívny dopad aj na spotrebiteľov, ktorí si riadne plnia svoje záväzky. 
 	Z 	N 	Zásadná pripomienka je v rozpore s účelom navrhovanej právnej úpravy, na ktorej predloženie bolo Ministerstvo spravodlivosti SR zaviazané uznesením vlády SR.