Predkladacia správa

Podľa § 70 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky predseda Národnej rady Slovenskej republiky požiadal vládu Slovenskej republiky o zaujatie stanoviska k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona o Fonde na podporu kultúry národnostných menšín (tlač 1760).
Na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky materiál predkladá z hľadiska vecnej príslušnosti minister kultúry Slovenskej republiky.
 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo kultúry“) k predloženému poslaneckému návrhu zákona uvádza:
 
            Cieľom predkladaného návrhu zákona je vytvorenie inštitúcie zabezpečujúcej efektívnu podporu umeleckých a vedeckých aktivít, kultúry a kreatívneho priemyslu národnostných menšín pôsobiacich na území Slovenskej republiky. Touto inštitúciou má byť Fond na podporu kultúry národnostných menšín (ďalej len „fond“). Fond sa zriaďuje ako účelový fond na podporu zachovania, vyjadrenia, ochrany a rozvoja identity a kultúrnych hodnôt národnostných menšín, na podporu výchovy a vzdelávania k právam národnostných menšín a na podporu interetnického a interkultúrneho dialógu a porozumenia medzi národnostnou väčšinou a národnostnými menšinami a etnickými skupinami. 
Orgánmi fondu sú v zmysle návrhu zákona riaditeľ, odborné rady  dozorná rada. Riaditeľ je štatutárnym, výkonným a najvyšším orgánom fondu, ktorého vymenúva a odvoláva minister kultúry Slovenskej republiky. Na posudzovanie žiadostí a rozhodovanie o poskytnutí finančných príspevkov sa zriaďuje 14 odborných rád, ktorých členmi budú zástupcovia národnostných menšín, odborníci v oblasti umenia, vedy, kultúry a kreatívneho priemyslu so zameraním na problematiku národnostných menšín a zamestnanci fondu. Kontrolným orgánom fondu je dozorná rada. 
Hlavným zdrojom financovania fondu je príspevok ministerstva kultúry zo štátneho rozpočtu v rámci schválených limitov výdavkov na príslušné rozpočtové obdobie podľa zákona o štátnom rozpočte minimálne vo výške 8 000 000 eur a osobitný príspevok ministerstva kultúry poskytovaný zo štátneho rozpočtu v rámci schválených limitov výdavkov na príslušné rozpočtové obdobie podľa zákona o štátnom rozpočte prioritne z prostriedkov, ktoré boli do štátneho rozpočtu uhradené ako odvody prevádzkovateľov hazardných hier. 
 
Stanovisko
 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky k predloženému poslaneckému návrhu zákona uplatňuje nasledovné pripomienky: 
 
Všeobecne k materiálu:
 
1. V dôvodovej správe k návrhu zákona sa uvádza, že navrhovaný systém financovania umeleckých a vedeckých aktivít, kultúry a kreatívneho priemyslu národnostných menšín by mal nahradiť časť neprehľadného dotačného systému ministerstva, ktorý v súčasnej dobe predstavuje jediný systémový nástroj štátnej kultúrnej politiky na podporu kultúrnych aktivít národnostných menšín na území Slovenskej republiky. Podpora kultúry národnostných menšín však nepatrí do pôsobnosti ministerstva kultúry. Podľa § 18 zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 575/2001 Z. z.“) je ministerstvo kultúry ústredným orgánom štátnej správy pre štátny jazyk, ochranu pamiatkového fondu, kultúrne dedičstvo a knihovníctvo, umenie, autorské právo a práva súvisiace s autorským právom, kultúrno-osvetovú činnosť a ľudovú umeleckú výrobu, prezentáciu slovenskej kultúry v zahraničí, vzťahy s cirkvami a náboženskými spoločnosťami a pre médiá a audiovíziu. Oblasť podpory kultúry národnostných menšín patrí do pôsobnosti Úradu vlády Slovenskej republiky. Z uvedených dôvodov máme za to, že návrh zákona je v rozpore so zákonom č. 575/2001 Z. z.
 
2. Návrh zákona žiadnym spôsobom nerieši vzťah k zákonu č. 434/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva kultúry Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a k zákonu č. 524/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Úradu vlády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov (ako sa uvádza v dôvodovej správe). Zákon č. 524/2010 Z. z. o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Úradu vlády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov pritom upravuje poskytovanie dotácií v oblastiach, na ktoré by sa mal vzťahovať návrh zákona. Považujeme preto za nevyhnuté jednoznačne vymedziť a upraviť vzťahy medzi týmito právnymi predpismi tak, aby nedochádzalo k ich kolízii, a aby sa vylúčila duplicitná úprava jednej a tej istej oblasti právnych vzťahov. 
 
3. Hlavným zdrojom financovania fondu je príspevok ministerstva kultúry zo štátneho rozpočtu v rámci schválených limitov výdavkov na príslušné rozpočtové obdobie podľa zákona o štátnom rozpočte minimálne vo výške 8 000 000 eur a osobitný príspevok ministerstva kultúry poskytovaný zo štátneho rozpočtu v rámci schválených limitov výdavkov na príslušné rozpočtové obdobie podľa zákona o štátnom rozpočte prioritne z prostriedkov, ktoré boli do štátneho rozpočtu uhradené ako odvody prevádzkovateľov hazardných hier. Ministerstvo kultúry však nemá v štátnom rozpočte vyčlenené žiadne prostriedky na podporu kultúry národnostných menšín. Prostriedky štátneho rozpočtu na podporu menšinovej kultúry sú  rozpočtované v kapitole Úradu vlády Slovenskej republiky aj v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2016. V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2016 nemá ministerstvo kultúry vyčlenené ani žiadne prostriedky, ktoré by mohlo poskytnúť na zriadenie fondu, ktorý má podľa navrhovanej právnej úpravy vzniknúť už v roku 2016. 
 
4. V zmysle dôvodovej správy k návrhu zákona, je príkladom úspešného systému podpory kultúry, ktorým sa navrhovaný model fungovania fondu inšpiruje, Fond na podporu umenia, ktorý podľa predkladateľov počas svojej krátkej existencie preukázal, že je schopný efektívne zabezpečiť stabilné finančné zdroje na podporu slovenskej kultúry a umenia a pozitívny efekt jeho fungovania sa prejavuje v kvalitatívnom a kvantitatívnom raste umenia, kultúry a kreatívneho priemyslu. S uvedeným tvrdením predkladateľov nemožno súhlasiť, a to vzhľadom k tomu, že Fond na podporu umenia bol síce zriadený v roku 2015, ale prvé žiadosti o poskytnutie finančných prostriedkov sa budú fondu predkladať až od 30. novembra 2015 a príspevky zo štátneho rozpočtu do Fondu na podporu umenia budú prvýkrát poskytnuté až v roku 2016. Keďže podporná činnosť fondu začne fungovať až v roku 2016, nemohla sa jeho doterajšia existencia od 1. januára 2015 prejaviť ani na kvalitatívnom ani na kvantitatívnom raste umenia, kultúry a kreatívneho priemyslu. 
 
5. S návrhom nemožno súhlasiť, pretože zakladá nároky na finančné prostriedky z kapitoly ministerstva kultúry, ktoré nie sú zahrnuté v návrhu rozpočtu na rok 2016, ktorý schválila vláda Slovenskej republiky uznesením č. 544/2015. Návrh je v rozpore s ustanovením bodu C.8 uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 544/2015, a to nepredkladať návrhy legislatívnych predpisov a iných materiálov, ktoré zakladajú finančné nároky na zvýšenie výdavkov. Existujúci Fond na podporu umenia bude financovaný z kapitoly ministerstva kultúry iba presunom finančných prostriedkov z dotačného systému na úrovni rozpočtov predchádzajúcich rokov.  
 
6. V doložke vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“) absentujú, v rozpore s § 33 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, konkrétne návrhy na úhradu predpokladaných zvýšených výdavkov, a to nielen na bežný rok, ale aj na nasledujúce tri rozpočtové roky, pretože návrh predpokladá negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy a predložený materiál neobsahuje konkrétne návrhy na úhradu zvýšených výdavkov na roky 2016 až 2018.
 
7. V návrhu absentuje ustanovenie, podľa ktorého sa na poskytovanie finančných prostriedkov podľa tohto zákona vzťahuje kontrola a audit vykonávaný podľa osobitných predpisov (napríklad podľa zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákona č. 540/2007 Z. z. o audítoroch , audite a dohľade nad výkonom auditu a o zmene a doplnení niektorých zákonov), pretože sú do fondu poskytované finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu a osobitného príspevku poskytovaného zo štátneho rozpočtu prioritne z prostriedkov, ktoré boli do štátneho rozpočtu uhradené ako odvody prevádzkovateľov hazardných hier.
 
8. V návrhu tiež absentuje ustanovenie, podľa ktorého pri poskytovaní dotácie podľa tohto zákona, ktorou môže byť poskytnutá štátna pomoc, je potrebné postupovať v súlade s osobitnými predpismi v oblasti štátnej pomoci, s odkazom na čl. 107 a108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; ide o správnu aplikáciu pravidiel štátnej pomoci v aplikačnej praxi pri poskytovaní tejto podpory. V nadväznosti na to je potrebné upraviť aj doložku zlučiteľnosti.
 
9. Návrh zákona obsahuje legislatívne a právne nedostatky spôsobujúce nejednotnosť a zmätočnosť predkladanej právnej úpravy, čo môže viesť k nejasnostiam pri aplikácii zákona. Návrh zákona napríklad nedefinuje status riaditeľa a jeho kompetencie; podľa návrhu zákona členovia odborných rád (§ 7 ods. 16) a členovia odborných komisií (§ 9 ods. 4) vykonávajú činnosť v pracovnoprávnom vzťahu. Nie je však zadefinované v akom (či ide o zamestnancov podľa zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme alebo podľa zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce); právna úprava zriadenia a skladby odborných rád, vytvárania kolégií a odborných komisií je komplikovaná a nepriehľadná.
 
K § 1, 2 a 15:
 
10. V § 1 poukazujeme na rozpor medzi znením odsekov 1 a 3. Podľa navrhovaného  znenia  odseku 1 sa fond zriaďuje ako neštátny účelový fond zákonom a podľa odseku 3 ho zriaďuje ministerstvo kultúry ako verejnoprávnu inštitúciu. Keďže každá právnická osoba  môže mať len jednu právnu formu, v navrhovanom prípade to môže byť buď neštátny účelový fond alebo verejnoprávna inštitúcia, pričom verejnoprávnu inštitúciu možno zriadiť len zákonom, a nie rozhodnutím ústredného orgánu štátnej správy. V nadväznosti na tento rozpor a nejednoznačnú právnu formu fondu, sú rozporné aj všetky ustanovenia návrhu zákona, v zmysle ktorých ministerstvo kultúry schvaľuje napr. vnútorné predpisy fondu, rozpočet, účtovnú závierku a pod. 
 
11. Za vážny nedostatok navrhovanej úpravy ustanovenia § 1 ods. 1 a § 2 považujeme  aj  skutočnosť, že časť aktivít navrhovaných na podporu z fondu  nepatrí do oblasti kultúry, napr. výchova a vzdelávanie k právam národnostných menšín, podpora interetnického a interkultúrneho dialógu a porozumenia medzi národnostnou väčšinou a národnostnými menšinami a etnickými skupinami. Obdobnú pripomienku uplatňujeme aj k § 15 ods. 1 a k § 16 ods. 1 návrhu zákona. Navyše sa v ustanovení § 15 okrem finančnej podpory konkrétnych aktivít nepatriacich do oblasti kultúry (napr. podpora výchovy a vzdelávania detí a mládeže v oblasti práv národnostných menšín, podpora vzdelávania a školenia v oblasti práv národnostných menšín, analytická a expertná činnosť) navrhuje aj podpora „akýchkoľvek aktivít rôznych inštitúcií“ (napr. záujmová činnosť a využitie voľného času, vzdelávacie projekty). To považujeme  za neprípustné nielen z hľadiska právneho, pretože je to v rozpore s predmetom  úpravy navrhovaného zákona, ale aj za neprijateľné vzhľadom na obmedzené zdroje na podporu kultúry. 
 
K § 4 a 6:
 
12. Z § 4 návrhu vyplýva, že štatutárnym organom fondu by mal byť riaditeľ, avšak tomuto jeho postaveniu nezodpovedajú právomoci, ktoré mu návrh zákona ďalej  priznáva. Okrem riadenia kancelárie fondu riaditeľ nemá žiadne riadiace ani rozhodovacie právomoci. Riaditeľ  podľa návrhu len
a) „vypracúva“ základné dokumenty fondu,
b) „vypracúva“ vnútorné predpisy,
c) „vypracúva“ rôzne správy a
d) „predkladá“ dozornej rade  návrhy týkajúce sa nakladania s majetkom   a odpisu alebo upustenia od vymáhania pohľadávok. 
 
13. Návrh na  vymenúvanie a odvolávanie riaditeľa  ministrom  kultúry, je v rozpore so zákonom č. 575/2001 Z. z. Od 1. novembra 2010 prešla pôsobnosť v oblasti podpory kultúry národnostných menšín z ministerstva kultúry na podpredsedu vlády (§ 40n zákona č. 575/2001 Z. z.) a od l. októbra 2012 na Úrad vlády SR (§ 40t zákona č. 575/2001 Z. z.).
 
K § 7:
 
14. Upozorňujeme, že zriadenie 13 odborných rád, ktoré môžu mať 9 až 11 členov a zriadenie 14. odbornej  rady, ktorá  bude mať 15 členov, bude neprimerane administratívne a finančne náročné a môže zaťažiť výdavky fondu tak, že navrhované 3 %  z príjmov nebudú postačovať na krytie správy fondu. Výdavky fondu na jeho prevádzku bude nepochybne zvyšovať aj skutočnosť, že v zmysle návrhu zákona by všetci členovia odborných rád a všetci členovia odborných komisií mali byť zamestnancami fondu.  
 
15. Členmi odbornej rady majú byť v zmysle návrhu zákona odborníci v oblasti umenia, vedy, kultúry a kultúrneho priemyslu so zameraním na problematiku národnostných menšín. Obdobnú podmienku vyžaduje návrh zákona aj pre fyzickú osobu, ktorú možno vymenovať za riaditeľa fondu – najmenej päťročná prax v oblasti umenia, vedy, kultúry a kreatívneho priemyslu so zameraním na problematiku národnostných menšín. Určenie takýchto podmienok považujeme za nevhodné a neprimerané, pretože vzhľadom na počet odborných rád (14) a počet ich členov (každá môže mať až 11 členov) je otázne, či na výkon týchto funkcií bude existovať dostatočný počet takto vymedzených odborníkov, a to najmä pri menej početných národnostných menšinách. Zároveň je otázne, ako sa v praxi bude preukazovať „zameranie na problematiku národnostných menšín“. 
 
16. V zmysle § 7 ods. 15 návrhu zákona môže byť člen odbornej rady aj žiadateľom o finančné prostriedky z fondu, pričom v takom prípade je vylúčený z činností podľa ods. 9 písm. a) a b), a teda z prijímania žiadosti spolu so stanoviskom odbornej komisie  a z rozhodovania o rozdelení príspevku do jednotlivých kolégií. Takýto člen odbornej rady však nie je vylúčený z rozhodovania o poskytnutí finančných prostriedkov, čo môže viesť k netransparentnému rozhodovaniu a prerozdeľovaniu financií. Na druhej strane, hlasovacie právo nemajú podľa § 7 ods. 18 tí členovia odbornej rady, ktorých zo zamestnancov fondu vymenúva riaditeľ. Z návrhu zákona nie je zrejmý účel takejto úpravy, keďže všetci členovia odbornej rady sú zamestnancami fondu, a taktiež nie je zrejmý účel členstva a úloha v odbornej rade členov rady podľa § 7 ods. 3 písm. c) návrhu zákona, keďže nemajú hlasovacie právo, a teda nemôžu rozhodovať nielen o pridelení alebo nepridelení finančných prostriedkov ale ani o iných veciach patriacich do pôsobnosti odborných rád.     
 
K § 8 a 9:
 
17. V ustanovení § 8 ods. 1 návrhu zákona je pre pojem „odborné organizácie národnostných menšín“ zavedená legislatívna skratka „národnostné organizácie“ a v ďalšom texte tohto ustanovenia je zavedená definícia tohto pojmu. Upozorňujeme, že z legislatívneho hľadiska je neprípustné v jednom predpise zaviesť pre skupinu slov legislatívnu skratku  a v ďalšom texte tohto predpisu túto legislatívnu skratku definovať ako pojem. 
 
18. V ustanovení § 8 ods. 1 použil predkladateľ slovné spojenie „Zriaďujú sa kolégiá...“, z čoho vyplýva, že kolégiá sa zriaďujú priamo zákonom, čo je však v rozpore s nasledujúcimi ustanoveniami návrhu zákona. 
 
19. Navrhovaný  systém kreovania odborných rád, vytvárania kolégií a odborných komisií je neprimerane zložitý a neprehľadný v  dôsledku čoho vyvoláva návrh zákona množstvo nejasností. Nie je napríklad zrejmé, aká odborná komisia bude posudzovať a hodnotiť žiadosti národnostných menšín, ktoré vytvoria len jedno kolégium, a teda v zmysle zákona nevytvárajú odborné komisie. Rovnako nie je zrejmé, kedy má odborná komisia troch a kedy piatich členov. Ustanovenie § 9 ods. 3 rieši prípad, keď vznikne jedna alebo dve komisie, ale zo zákona nevyplýva, že komisií nemôže vzniknúť aj viac. Zároveň je otázne, či určenie podmienky až siedmych národnostných organizácií na vznik kolégia, neznevýhodňuje menej početné národnostné menšiny, pri ktorých je už teraz zrejmé, že vytvoria najviac jedno kolégium a ani jednu odbornú komisiu. Návrh zákona je nejasný aj pokiaľ ide o vzťah medzi odbornou komisiou a odbornou radou a ich kompetencie. V zmysle návrhu zákona totiž žiadosti hodnotí tak odborná rada (§ 7 ods. 17), ako aj odborné komisie (§ 9 ods. 5 písm. b)). Hodnotenie odbornej komisie však nie je pre odbornú radu záväzné (§ 7 ods. 19), v dôsledku čoho sa táto činnosť odborných komisií javí ako nadbytočná a zbytočne duplicitná s činnosťou odbornej rady.  Neprehľadnosť vzťahov medzi jednotlivými orgánmi fondu a nejednoznačnosť v otázkach ich kreovania a kompetencií môže v aplikačnej praxi spôsobiť výrazné problémy pri poskytovaní finančných prostriedkov z fondu. 
 
20. V § 9 ods. 4 je na zváženie opodstatnenosť pracovnoprávnych vzťahov členov odbornej komisie k Fondu na podporu kultúry národnostných menšín. 
Zároveň je na zváženie úprava týkajúca sa zriadenia odbornej komisie nomináciou členov odbornej komisie kolégiami do funkcie na funkčné obdobie dva roky.
Vzhľadom na rozsah zverených úloh členom odborných komisií podľa § 9 ods. 5 návrhu zákona sa prínos odbornej komisie v procese posudzovania a schvaľovania žiadostí o poskytnutie príspevku javí ako nadbytočný. Súčasne konštrukcia vzniku pracovnoprávnych vzťahov členov komisie voľbou do funkcie kolégiami je právne nejasná. Kolégia tvorené zástupcami národnostných organizácií nemajú k Fondu na podporu kultúry národnostných menšín žiadny právny vzťah. Podľa navrhnutej právnej úpravy v § 7 ods. 4 sa kolégia podieľajú výlučne na voľbe svojich zástupcov v odborných radách.
 
K § 16:
 
21. V súvislosti s určením okruhu osôb, ktoré nemôžu byť žiadateľmi považujeme za nevyhnutné, aby v ustanovení § 16 ods. 2 návrhu zákona boli z možnosti byť žiadateľom vylúčení aj  člen odbornej rady, člen dozornej rady, člen odbornej komisie, riaditeľ a im blízka osoba, právnická osoba, ktorej členom riadiacich, kontrolných alebo dozorných orgánov alebo štatutárnym orgánom alebo členom štatutárneho orgánu je člen odbornej rady, člen dozornej rady, člen odbornej komisie alebo riaditeľ, alebo im blízka osoba a zamestnanec fondu. Dôvodom vylúčenia týchto osôb z okruhu žiadateľov je zabezpečenie transparentnosti a objektívnosti v rozhodovaní o prideľovaní finančných prostriedkov z fondu. 
 
K § 19
 
22. Znenie § 19 ods. 6 druhej vety nie je terminologicky súladné s § 20 ods. 3 zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov; slová „súlad výročnej správy s účtovnou závierkou“ je preto potrebné nahradiť slovami „výročná správa“, pretože výročná správa sa overuje audítorom.
 
K § 20 a 21:
 
23. Ministerstvo kultúry zásadne nesúhlasí s navrhovaným spôsobom financovania fondu z rozpočtovej kapitoly ministerstva kultúry. Opätovne uvádzame, že ministerstvo kultúry nemá v štátnom rozpočte vyčlenené žiadne prostriedky na podporu kultúry národnostných menšín. Prostriedky štátneho rozpočtu na podporu menšinovej kultúry sú  rozpočtované v kapitole Úradu vlády Slovenskej republiky aj v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2016.
 
24. K sume 8 000 000 eur upozorňujeme, že táto suma je podstatne vyššia ako je suma schválená v štátnom rozpočte na rok 2015 na podporu menšinovej kultúry v rozpočte kapitoly Úradu vlády Slovenskej republiky, ako aj v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2016.
 
25. Zásadne nesúhlasíme s navrhovanou povinnosťou v § 20 ods. 2 návrhu zákona. Ak je fond právnickou osobou a podľa odseku 1 má dostať povinný príspevok, musí byť úlohou fondu a nie poskytovateľa príspevku, aby tento príspevok rozdelil sám podľa rozhodnutia  príslušného orgánu fondu alebo podľa kľúča ustanoveného zákonom. Z dôvodovej správy k návrhu zákona nevyplýva, z akých konkrétnych údajov vychádzal predkladateľ pri určení percentuálnych podielov, ktoré majú byť z príspevku zo štátneho rozpočtu poskytnuté jednotlivým národnostným menšinám, preto nie je možné posúdiť objektívnosť takéhoto prerozdelenia. 
 
26. V § 21 je znenie odseku 1 duplicitné s § 37 ods. 15 zákona č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, a preto je potrebné tento odsek vypustiť; zároveň je potrebné vypustiť aj poznámku pod čiarou k odkazu 30 a ostatné poznámky pod čiarou upraviť.      
 
K § 25:
 
27. Ministerstvo kultúry zásadne nesúhlasí so znením odseku 3. Ako sme už uviedli v pripomienke č. 1, návrh zákona je v rozpore so zákonom č. 575/2001 Z. z. Ako je uvedené v pripomienke č. 3, v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2016 nemá ministerstvo kultúry vyčlenené žiadne prostriedky, ktoré by mohlo poskytnúť na zriadenie fondu a zabezpečenie jeho prevádzky.
 
28. Upozorňujeme, že v prechodných ustanoveniach chýba väzba na §  4 ods. 1 návrhu zákona.
 
K doložke zlučiteľnosti
 
            29. Predmet návrhu zákona je upravený v primárnom práve Európskej únie, konkrétne v ustanoveniach Zmluvy o fungovaní Európskej únie týkajúcich sa štátnej pomoci. Tieto ustanovenia  (Čl. 107, 108 a 109 Zmluvy o fungovaní Európskej únie)  je potrené v doložke zlučiteľnosti uviesť. 
 
30. V súvislosti s deklaráciou úplnej zhody návrhu zákona s právom Európskej únie, je potrebné poukázať na možný rozpor niektorých ustanovení návrhu zákona s primárnym právom Európskej únie, konkrétne s čl. 18 a čl. 56 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Ide o ustanovenia, ktoré ako podmienku vymenovania alebo uchádzania sa o niektorú z funkcií do orgánov fondu určujú občianstvo Slovenskej republiky (napr. § 5 ods. 1 písm. a), § 7 ods. 6), ale aj ustanovenie § 8 ods. 1, ktoré pre národnostnú organizáciu určuje podmienku sídla na území Slovenskej republiky. 
 
Záver
 
Návrh zákona vykazuje viaceré závažné legislatívne a právne nedostatky, čo spôsobuje nekonzistentnosť a nesystematickosť navrhovanej právnej úpravy, ktorá je zároveň v rozpore s inými právnymi predpismi. V návrhu zákona absentujú niektoré nevyhnutné úpravy (napr. dopracovanie chýbajúcich kompetencií orgánov fondu a ich vzájomné prepojenie) a obsahuje viacero rozporov a vzájomných disproporcií. Návrh zákona nezrozumiteľne ustanovuje právnu formu fondu a v nadväznosti na to nejednoznačne upravuje aj kompetencie jeho orgánov. Viaceré ustanovenia návrhu zákona odporujú jeho účelu deklarovanému v dôvodovej správe, ktorým má byť systematické a spravodlivé prerozdelenie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na transparentné a efektívne podporovanie kultúry, kultúrnych aktivít a kreatívneho priemyslu národnostných menšín (žiadateľom o finančné prostriedky z fondu môže byť aj člen odbornej rady a člen odbornej komisie, odňatie hlasovacieho práva niektorým členom odbornej rady, návrh zákona z možnosti byť žiadateľom nevylučuje ani riaditeľa a ani zamestnancov fondu). 
Taktiež Úrad vlády Slovenskej republiky ako gestor uvedenej problematiky považuje predložený návrh za nesystémový krok, keďže sa dotýka len jednej z oblastí komplexnej problematiky práv národnostných menšín. Vzhľadom na skutočnosť, že v súlade s uznesením vlády SR č. 71/2015 z 18. februára 2015, ktorým bol schválený návrh Celoštátnej stratégie ochrany a podpory ľudských práv v Slovenskej republike, v súčasnosti prebieha príprava Akčného plánu ochrany práv osôb patriacich k národnostným menšinám a etnickým skupinám, ktorý bude obsahovať komplexný návrh opatrení legislatívnej i nelegislatívnej povahy v oblasti práv osôb patriacich k národnostným menšinám, je uvedený návrh podľa Úradu vlády SR len parciálny a nesystémový.        
Z uvedených dôvodov Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky odporúča vláde Slovenskej republiky vysloviť nesúhlas s návrhom skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona na vydanie zákona o Fonde na podporu kultúry národnostných menšín (tlač 1760).