B. Osobitná časť

K § 1 a prílohe č. 1 a 2
 
K ods. 1 a 2 a k prílohe č. 1: Vyhlasuje sa chránené územie a určuje sa predmet jeho ochrany. Predmetom ochrany sú biotopy európskeho významu, biotopy národného významu, biotopy druhov európskeho významu a biotopy druhov národného významu a abiotické javy vymenované v prílohe č. 1. 
 
K ods. 3 a 4 a k prílohe č. 2: Určuje sa výmera národného parku a vymedzuje sa jeho územie prostredníctvom katastrálnych území v rámci  príslušných okresov. Spôsob vymedzenia hranice územia je uvedený v prílohe č. 2 a  pozostáva z popisnej časti, mapy hranice národného parku a určenia technického podkladu pre zápis priebehu hranice, ktorým je zjednodušený operát geometrického plánu a ktorým sa zabezpečuje presnosť  vymedzenia priebehu hranice. Zjednodušený operát geometrického plánu je technickým podkladom na zápis priebehu hranice národného parku do katastra nehnuteľností.  
 
V súčasnosti je v národnom parku vyhlásených 11 národných prírodných rezervácií, 7 prírodných rezervácií, 3 národné prírodné pamiatky a 2 prírodné pamiatky o celkovej rozlohe 4 297,80 ha.
 
Územie národného parku je z väčšej časti súčasťou európskej siete chránených území Natura 2000. Prekryv územia európskeho významu SKUEV0112 Slovenský raj s národným parkom je 96 %, zvyšná časť (4 %) sa nachádza v ochrannom pásme národného parku. V severnej časti územia, na miestach, kde Hornád opúšťa kotlinu a vnára sa do masívu Slovenského raja, sa na území národného parku nachádza územie európskeho významu SKUEV0290 Horný tok Hornádu, ktoré je prekryté s národným parkom na  9 %. Územie národného parku a jeho ochranného pásma je na 96 % prekryté chránenými vtáčími územiami. Vlastné územie národného parku a ochranné pásmo v severnej a čiastočne v južnej časti sa kryje s Chráneným vtáčím územím Slovenský raj (v národnom parku na 76 % a v ochrannom pásme na 11 %). Územie národného parku a jeho ochranného pásma nie je prekryté územím medzinárodného významu. 
 
Územie národného parku sa rozprestiera na lesných hospodárskych celkoch (LHC) Smižany, Hrabušice, Hranovnica, Ľadová, Mlynky, Telgárt, Dobšiná. Podiel pozemkov vo vlastníctve štátu z celkovej výmery pozemkov v národnom parku je 53,31 %. Z väčšej časti ide o celistvé komplexy štátnych pozemkov, ktoré sú lokalizované najmä v centrálnej časti národného parku. 
 
Dôvodom zmeny hraníc národného parku a jeho ochranného pásma je prehodnotenie jeho územia z hľadiska stavu biotopov a povahy prírodných hodnôt a zohľadnenie potreby ochrany území európskeho významu. Z územia národného parku sa navrhujú vyňať plochy v severnej časti, ktoré geologicky nepatria do Slovenského raja a nespĺňajú kritériá na zaradenie do národného parku v celkovej výmere 215 ha (1 % výmery územia). Podrobnosti k vymedzeniu územia národného parku a ochranného pásma obsahuje projekt ochrany, ktorý sa vypracováva ako podklad pre vyhlásenie chráneného územia podľa § 54 ods. 13 zákona  č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“).
 
K § 2 až 6 a prílohe č. 3
 
Dosiaľ platil na území národného parku len tretí alebo vyšší stupeň ochrany. Na území národného parku sa vyhlasujú zóny A, B, C a D. Určuje sa výmera jednotlivých zón a vymedzuje sa ich územie prostredníctvom katastrálnych území v rámci  príslušných okresov. Spôsob vymedzenia hraníc zón je uvedený v prílohe č. 3 a  pozostáva zo zoznamu parciel, mapy hraníc zón a určenia technického podkladu pre zápis priebehu hraníc zón, ktorým je zjednodušený operát geometrického plánu a ktorým sa zabezpečuje presnosť vymedzenia priebehu hraníc. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že zóny národných parkov nie sú predmetom evidencie katastra nehnuteľností, ale zjednodušený operát geometrického plánu je technickým podkladom na zápis presného priebehu hraníc zón do Štátneho zoznamu osobitne chránených častí prírody a krajiny (ďalej len “štátny zoznam”).  V prílohe sú v zmysle § 27 ods. 9 zákona osobitne vyznačené  pozemky území európskeho významu. 
 
Navrhované rozdelenie územia na zóny reflektuje stav biotopov a významnosť prírodných hodnôt. Zonáciou sa zároveň zabezpečuje vhodný režim a intenzita využívania každého pozemku a usmernenie iných aktivít ľudí takým spôsobom, aby sa dlhodobo zachoval dostatočný počet lokalít s významnými druhmi a biotopmi.
 
Vymedzené zóny predstavujú zoskupenia ekologicko-funkčných priestorov (EFP). Sú to celistvé časti chráneného územia, predstavujúce mozaiku rôznych typov biotopov s rovnakým prírodno-ochranným významom a jemu zodpovedajúcim režimom územnej ochrany. Zóny sa prehodnocujú pri aktualizácii programu starostlivosti, spravidla raz za 10 rokov. Pri ich vymedzení  boli zohľadnené zachovalosť a vzácnosť biotopov, intenzita lesníckeho a poľnohospodárskeho využívania, rekreačno-športové a iné využívanie územia a výskyt zastavaných plôch, infraštruktúry, verejných zariadení a priestorov s iným funkčným zameraním.
 
Zóny A a B národného parku podľa odporúčaných medzinárodných kritérií Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov (IUCN) zodpovedajú kategórii II národný park: chránené územie, vyhlásené (zriadené) predovšetkým na zabezpečenie ochrany reprezentatívneho prírodného dedičstva a na oddych.  Zóna C národného parku zodpovedá kategórii V Chránené územie: územie, ktorého manažment je zameraný predovšetkým na ochranu územia a slúži na rekreáciu. V navrhovanej zóne C bude pokračovať tradičný spôsob využívania krajiny.
 
Podiel kľúčovej zóny A s piatym stupňom ochrany, kde je cieľom ochrany nerušený vývoj ekosystémov, sa v národnom parku navyšuje o viac ako štvrtinu. V rámci zonácie došlo k prehodnoteniu existujúcich maloplošných chránených území s piatym a štvrtým stupňom ochrany, pričom v narušených častiach doterajších rezervácií sa znížil stupeň ochrany. Zastavané územia obce sa zaradili do zóny D s druhým stupňom ochrany. 
 
K § 3:  Zóna A 
Časti územia národného parku, ktoré predstavujú pôvodné alebo ľudskou činnosťou málo pozmenené biotopy európskeho významu alebo biotopy národného významu, alebo biotopy druhov európskeho významu alebo biotopy druhov národného významu, kde cieľom ochrany je zabezpečenie priaznivého stavu týchto biotopov alebo druhov ochranou prirodzených procesov. Do zóny A s piatym stupňom ochrany boli zaradené EFP – Lesy a nelesné biotopy ponechané na samovoľný vývoj so základným rámcom opatrení: ponechanie biotopov na nerušený, samovoľný vývoj, bez intervencie človeka.
 
K § 4: Zóna B
Časti územia národného parku, ktoré predstavujú ľudskou činnosťou pozmenené lesné biotopy európskeho významu alebo biotopy národného významu, alebo biotopy druhov európskeho významu alebo biotopy druhov národného významu, kde cieľom ochrany je zabezpečenie priaznivého stavu týchto biotopov dlhodobou rekonštrukciou porastov na stav blízky prírode (prírodný les) najneskôr v horizonte 30 rokov a následné preradenie plôch do zóny A. Do zóny B so štvrtým stupňom ochrany boli zaradené EFP  - Lesy v prebudove na prírodný les so základným rámcom opatrení: osobitný režim hospodárenia – aktívne rekonštrukčné zásahy, s cieľom zlepšiť drevinové zloženie a štruktúru porastu na stav čo najbližší prírodnému lesu.
 
K § 5: Zóna C
Časti územia národného parku, ktoré predstavujú biotopy európskeho významu alebo biotopy národného významu, alebo biotopy druhov európskeho významu alebo biotopy druhov národného významu výrazne ovplyvnené činnosťou človeka, kde cieľom ochrany je zabezpečenie priaznivého stavu týchto biotopov alebo druhov pri trvalom využití územia na lesnícke alebo poľnohospodárske činnosti a v prípade stredísk cestovného ruchu je cieľom ochrany zachovanie prírodného charakteru týchto lokalít. Do zóny C s tretím stupňom ochrany boli zaradené EFP – Lesy s extenzívnym trvalým hospodárením, Trvalé trávne porasty s extenzívnym využitím, Trvalé trávne porasty v rekonštrukcii, Ostatné nelesné biotopy s extenzívnym využitím a časť EFP Antropogénne biotopy so základným rámcom opatrení: bežné obhospodarovanie lesných a nelesných biotopov s uplatňovaním citlivých spôsobov obhospodarovania lesov a trvalých trávnych porastov s dôrazom na zachovanie ich diverzity. V strediskách  cestovného ruchu zachovanie funkčnosti a charakteristického vzhľadu krajiny týchto lokalít cestou zapracovania požiadaviek ochrany prírody a krajiny pri tvorbe územnoplánovacej dokumentácie, s podmienkou zachovania biotopov európskeho a národného významu v týchto lokalitách, zvyšovania kvality existujúcich zariadení bez navyšovania ich počtu, nezvyšovania zastavanosti prírodného prostredia novými rozvojovými zámermi a dobudovania týchto stredísk a objektov o technickú infraštruktúru.
 
K § 6: Zóna D 
Časti územia národného parku, ktoré predstavujú zastavané územia obcí na území národného parku (Vernár, Stratená vrátane Ľadovej, Dedinky vrátane Dobšinskej Maše a lokalita Hrabušická Píla, miestna časť Hrabušíc) s prevažujúcou funkciou mimo výrazných záujmov ochrany prírody, kde prírodovedne a ochranársky cenné plochy absentujú alebo sú zastúpené minimálne. Cieľom ochrany je limitovaný rozvoj území bez narušenia charakteristického vzhľadu krajiny. Do zóny D s druhým stupňom ochrany boli zaradené EFP – Antropogénne biotopy so základným rámcom opatrení: limitovaný rozvoj území pri zachovaní špecifík každej lokality – kompaktného charakteru dedinskej zástavby v ucelených zastavaných územiach obcí Vernár, Stratená, Dedinky vrátane Dobšinskej Maše, zachovaní charakteru sídla ľudovej architektúry v lokalite Hrabušická Píla a harmonické zakomponovanie rozptýlenej zástavby do okolitého prírodného prostredia v lokalite Ľadová. Súčasťou zachovania charakteristického vzhľadu krajiny týchto sídel je proporčná a materiálová vyváženosť jednotlivých objektov a urbanizačných celkov.
 
Podrobnosti o určení a vymedzení zón a jednotlivých EFP obsahuje projekt ochrany aj program starostlivosti.
 
K § 7 a prílohe č. 4 
 
Pre národný park sa vyhlasuje ochranné pásmo, pre ktoré sa určuje druhý stupeň ochrany v súlade s § 17 ods. 10 zákona. Určuje sa výmera ochranného pásma a vymedzuje sa jeho územie prostredníctvom katastrálnych území v rámci  príslušných okresov. Spôsob vymedzenia hranice územia ochranného pásma je uvedený v prílohe č. 4 a  pozostáva z popisnej časti, zoznamu parciel, mapy hranice ochranného pásma a určenia technického podkladu pre zápis priebehu hranice, ktorým je zjednodušený operát geometrického plánu a ktorým sa zabezpečuje presnosť  vymedzenia priebehu hranice. Zjednodušený operát geometrického plánu je technickým podkladom na zápis priebehu hranice ochranného pásma  do katastra nehnuteľností.  

Súčasťou územia ochranného pásma sú územia európskeho významu SKUEV0122 Slovenský raj, SKUEV0290 Horný tok Hornádu, SKUEV0784 Mašianske sysľovisko a SKUEV0785 Havrania dolina. Posledné dve menované územia sa nachádzajú v ochrannom pásme národného parku a sú ním prekryté na 100 %. Ochranné pásmo vo východnej časti sa kryje s Chráneným vtáčím územím Volovské  vrchy na 1 %. 
 
Územie ochranného pásma sa rozprestiera na LHC Smižany, Hrabušice, Hranovnica, Mlynky, Telgárt, Dobšiná, Spišská Nová Ves. 
 
Oproti pôvodnému stavu sa ochranné pásmo národného parku  výrazne redukuje o viac ako polovicu výmery na severe a východe, kde sú vypustené zastavané časti obcí, rozsiahle plochy intenzívne obhospodarovaných polí alebo premenených lesov. Naopak, ochranné pásmo je doplnené v južnej časti, kde doteraz chýbalo. Podrobnosti k vymedzeniu územia ochranného pásma a jeho hranice, rovnako ako k vymedzeniu územia a hranice národného parku, obsahuje projekt ochrany.
 
K § 8 
 
V tomto ustanovení sa uvádza, kde je možné nájsť podklady, v ktorých sú zakreslené hranice národného parku, jeho zón a ochranného pásma. Pre potreby praxe budú na príslušných okresných úradoch uložené grafické podklady, v ktorých sú zakreslené časti hraníc podľa územnej príslušnosti daného okresného úradu. Ďalšími zdrojmi informácií o rozlohe a vymedzení hraníc národného parku, jeho zón a ochranného pásma je štátny zoznam, do ktorého sa podľa § 51 ods. 4 zákona zapisuje chránené územie po vyhlásení jeho ochrany a výpisy z neho sú verejné a uložené na príslušných orgánoch ochrany prírody. 
Zdrojom informácií je aj kataster nehnuteľností (ďalej len “kataster”), keďže chránené územie a jeho ochranné pásmo je predmetom evidencie katastra.  Predmetom evidencie katastra však nie sú zóny národných parkov. Správa katastra na základe podkladov predložených ministerstvom vyznačí chránené územie v katastri nehnuteľností po jeho zápise do štátneho zoznamu. V katastri sa priebeh hraníc vyznačuje príslušnou značkou v súboru geodetických informácií katastra v katastrálnej mape a tvorí ju súbor parciel registra „C“. Zároveň sa v súbore popisných informácií katastra k predmetným parcelám zapisuje kód chránenej nehnuteľnosti v súlade s prílohou č. 3 k vyhláške Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky č. 461/2009 Z. z., ktorou sa vykonáva zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov (v danom prípade pôjde o kód 102 – Národný park a kód 107 – Ochranné pásmo chráneného územia). 
 
K § 9 
 
Pôvodný právny predpis -  nariadenie vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 23/1988 Zb. o Národnom parku Slovenský raj sa zrušuje a podľa § 53 ods. 1 zákona sa rušia vyhlásené maloplošné chránené územia nachádzajúce sa na území národného parku. 
 
K § 10
 
Účinnosť nariadenia vlády sa navrhuje od 1. júna 2016.