Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

Národný park Slovenský raj (ďalej len „národný park“) je svojráznym a výnimočným územím Západných Karpát. Charakterizuje ho unikátna krasová krajina s množstvom planín, kaňonov a roklín, ale taktiež bohatstvom podzemných krasových javov. Doteraz je známych takmer 500 jaskýň, Dobšinská ľadová jaskyňa je od r. 2004 zapísaná do Zoznamu svetového prírodného a kultúrneho dedičstva (UNESCO). Rieka Hornád na severe a rieka Hnilec na juhu vytvorili mohutné skalné kaňony. Menšie toky vymodelovali v pôvodnom masíve Slovenského raja viac ako dvadsať úzkych skalných roklín a tiesnin, so strmými skalnými stenami, perejami a vodopádmi. Územie je mimoriadne bohaté z hľadiska biodiverzity. Známych je takmer 1 000 druhov vyšších rastlín, z toho 117 druhov je zapísaných v národnom červenom zozname vzácnych, zriedkavých a ohrozených druhov rastlín a živočíchov. Jazyčník sibírsky (Ligularia sibirica), má v území viac ako 20 000 kvitnúcich exemplárov, čo je cca 98 % slovenskej populácie a pravdepodobne jedna z najsilnejších populácií v Európe. Kosatec bezlistý uhorský (Iris aphylla subsp. hungarica) má jednu z najbohatších slovenských populácií (stovky až tisíce jedincov), ktorá tu dosahuje severný okraj areálu. Poniklec slovenský (Pulsatilla slavica) a poniklec prostredný (Pulsatilla subslavica) majú v území mnoho lokalít vo veľmi početných populáciách. Zistených bolo 72 druhov živočíchov európskeho významu a 122 druhov národného významu. Žije tu vyše 2 000 druhov motýľov, 400 druhov chrobákov, 350 druhov dvojkrídlovcov, vyše 180 druhov hlístovcov, 150 druhov mäkkýšov. Zo stavovcov sú tu zastúpené všetky veľké šelmy – medveď hnedý, vlk dravý a rys ostrovid. Veľké množstvo podzemných priestorov poskytuje vhodné podmienky pre netopiere, ktorých sa tu vyskytuje 18 druhov. Vysokú biodiverzitu reprezentujú ucelené komplexy lesných, skalných, lúčnych a mokraďových biotopov s preukázaným výskytom 30 biotopov európskeho významu a 9 biotopov národného významu. Kopanecké lúky patria medzi druhovo najbohatšie rastlinné spoločenstvá v celej Európe, na 1 m2 rastie viac ako 71 druhov vyšších rastlín. Najrozšírenejšou lesnou formáciou sú vápnomilné bukové lesy spoločne s bukovými a jedľo-bukovými kvetnatými lesmi, kde dnes evidujeme okolo 300 ha pralesovitých fragmentov. Častou zložkou lesov je tis s odhadovaným výskytom viac ako 2 000 exemplárov. Osobitne významné z celoslovenského pohľadu sú veľkoplošné porasty endemických reliktných vápnomilných borovicových a smrekovcových lesov na skalných hrebeňoch, rázsochách a strmých balvanitých svahoch. V nive Hnilca sa nachádza v rámci Slovenska jedna z najlepšie vyvinutých a zachovaných horských prípotočných jelšín. Čo sa diverzity týka, lesné porasty vápencových bučín, reliktných borín a sutinových lesov patria medzi druhovo najbohatšie v rámci Slovenska. 
 
Národný park s viac ako 600 000 návštevníkmi ročne je druhým najnavštevovanejším národným parkom Slovenska. Príjmy z turizmu, ktoré sú významným zdrojom miestnej ekonomiky priamo závisia od kvality prírodného prostredia národného parku.
 
Územie národného parku je legislatívne chránené od r. 1964, kedy bolo rozhodnutím Komisie Slovenskej národnej rady pre školstvo a kultúru č. 30 zo dňa 21. augusta 1964 v znení úpravy č. 48441/1964-osv. (reg. v čiastke 81/1964 Zb.) vyhlásené za chránenú krajinnú oblasť s výmerou 14 186 ha vlastného územia a 22 251 ha ochranného pásma. V roku 1988 došlo nariadením vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 23/1988 Zb. o Národnom parku Slovenský raj k prekategorizovaniu chránenej krajinnej oblasti na národný park. Pritom sa čiastočne menili hranice národného parku aj hranice ochranného pásma. Do národného parku bolo zahrnuté ochranársky významné územie v západnej a južnej časti pri styku s Národným parkom Nízke Tatry. Výmera národného parku dosiahla 19 763 ha. Výmera ochranného pásma sa znížila na 13 011 ha. 
 
V súčasnosti je na území národného parku vyhlásených 11 národných prírodných rezervácií, 7 prírodných rezervácií, 3 národné prírodné pamiatky a 2 prírodné pamiatky o celkovej rozlohe 4 297,80 ha. Podiel území s piatym stupňom ochrany dosahuje 3 917,24 ha (19,74 %), so 4. stupňom ochrany 1 275,76 ha (6,43 %) a tretím stupňom ochrany 14 570 ha (73,83 %) z celkovej výmery národného parku. Územie národného parku je z väčšej časti súčasťou európskej sústavy chránených území Natura 2000.
 
Územie a hranice národného parku a jeho ochranného pásma sa prehodnotili z hľadiska stavu biotopov a povahy prírodných hodnôt, pričom boli zohľadnené aj územia európskeho významu. Zároveň sa exaktne vymedzili predmety ochrany národného parku a to biotopy európskeho a národného významu, druhy rastlín a živočíchov európskeho a národného významu a abiotické javy. Pre územie sa určil hlavný a vedľajšie ciele ochrany. Hlavným cieľom ochrany je zachovanie a zlepšenie stavu predmetov ochrany územia a zachovanie integrity územia ako súčasti európskej sústavy chránených území Natura 2000. Hlavný cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
-       dôsledného dodržiavania cieľov a opatrení v jednotlivých zónach a ekologicko-funkčných priestoroch,
-       zapojenia vlastníkov a užívateľov pozemkov, miestneho obyvateľstva a samospráv do ochrany územia národného parku, do aktivít zachovávajúcich prírodné hodnoty a zároveň prinášajúcich prosperitu miestnym obyvateľom ako je trvalo udržateľný turizmus a obnova tradičných foriem hospodárenia. 
 
Na území národného parku sa vymedzujú štyri zóny A, B, C a D. Cieľom zonácie je nastoliť jasné pravidlá v režime a intenzite využívania každého pozemku v národnom parku pre všetkých zainteresovaných – vlastníkov a užívateľov pozemkov, samosprávy, miestnych obyvateľov, podnikateľov v cestovnom ruchu a ďalších, ktorí akýmkoľvek spôsobom využívajú územie národného parku. Dosiaľ platil na území národného parku len tretí alebo vyšší stupeň ochrany. Podiel kľúčovej zóny A, kde je cieľom ochrany nerušený vývoj ekosystémov, sa v národnom parku navyšuje o viac ako štvrtinu. Do zóny A s piatym stupňom ochrany sa navrhujú biotopy s vysokým stupňom prírodnosti a zachovalosti, teda lesy a nelesné biotopy ponechané na samovoľný vývoj. V zóne B so štvrtým stupňom ochrany je cieľom dlhodobá rekonštrukcia lesných porastov smerom k prírodnému lesu, v plánovanom horizonte 10 – 30 rokov, to znamená, že vymedzenie zóny B je dočasné, po ukončení rekonštrukcie sa lesy prehlásia do zóny A. Časti územia národného parku, kde cieľom ochrany je zabezpečenie priaznivého stavu biotopov alebo druhov pri trvalom využití územia na lesnícke alebo poľnohospodárske činnosti sú zaradené do zóny C s tretím stupňom ochrany. Zastavané územia obcí  sa navrhujú do zóny D s druhým stupňom ochrany.
              
Návrh nariadenia vlády je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a zákonmi, a súčasne je v súlade s právom Európskej únie.
 
Súčasne s návrhom nariadenia vlády bol vypracovaný návrh Programu starostlivosti o Národný park Slovenský raj na roky 2016 – 2025, ako základná dokumentácia ochrany prírody a krajiny, v ktorej sú uvedené údaje o území národného parku a jeho prírodných hodnotách, ciele a opatrenia starostlivosti o územie národného parku, ako aj zásady a regulatívy využívania územia národného parku v nadväznosti na jednotlivé zóny a ekologicko-funkčné priestory.