Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Zameranie zahraničnej a európskej politiky Slovenskej republiky na rok 2016 

Spôsob pripomienkového konania	V súlade s uznesením č. 0647/B.2/2014 zo 17. decembra 2014 
 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	29  / 0 	
Počet vyhodnotených pripomienok	29 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	7  / 0 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	2  / 0 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	20  / 0 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
2 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	24 (24o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
8 .	Odbor vládnej agendy Úradu vlády 	 	 	 	x 	
9 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
10 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
13 .	Sekcia európskych programov 	 	 	 	x 	
14 .	Sekcia systemizácie a mzdovej politiky 	 	 	 	x 	
15 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
18 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	x 	 	
	SPOLU	29 (29o,0z) 	0 (0o,0z) 	9 	4 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MO SR 	všeobecne 
základným problémom dokumentu „Zameranie zahraničnej a európskej politiky SR na rok 2016“ je nedostatok koherencie a nedostatočná prioritizácia cieľov a priorít zahraničnej politiky z pohľadu SR. 

 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Zámerom spracovateľa nie je hierarchizovať priority zahraničnej a európskej politiky SR, ale ich stanoviť pre účel krátkodobého plánovacieho cyklu jedného kalendárneho roka.  	
MO SR 	vlastný materiál 
z dokumentu nie je možné odvodiť čo sú skutočne základné priority zahraničnej (a tým pádom aj bezpečnostnej) politiky SR pre budúci rok. Predstavuje len zoznam rovnako prioritných oblastí, na ktoré sa chceme zamerať. Vo väčšine prípadov neobsahuje ani všeobecnú predstavu o tom, akými nástrojmi by sme radi tieto priority napĺňali. 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Zámerom spracovateľa nie je hierarchizovať priority zahraničnej a európskej politiky SR, ale ich stanoviť pre účel krátkodobého plánovacieho cyklu jedného kalendárneho roka. Určenie spôsobu naplnenia stanovených priorít je vecou kompetencie príslušného ÚOŠS. 	
MO SR 	vlastný materiál 
prioritnosť tém/oblastí je možné odvodiť len na základe výberu tém pre krátke zhrnutie (tabuľka), úvod (ktorý vlastne nie je úvodom, pretože okrem úvodu do textu má aj prvky executive summary) a vlastného textu. Problémom je skutočnosť, že nie je zrejmé, ktorá z častí určuje skutočné priority priorít. 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Zámerom spracovateľa nie je hierarchizovať priority zahraničnej a európskej politiky SR, ale ich stanoviť pre jednotlivé záujmové oblasti. Ak v texte predmetného zamerania nie je uvedené inak, cieľom spracovateľa nie je stanovovať "skutočnejšie priority priorít". Zameranie zahraničnej a európskej politiky SR na rok 2016 je komplexným dokumentom reflektujúci komplexnosť medzinárodných vzťahov a presadzovania záujmom SR v stanovenom plánovacom cykle jedného kalendárneho roka. 
 	
MO SR 	vlastný materiál 
dokumentu chýba záver, ktorý by sa hodil, keďže má úvod. 

 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Zameranie zahraničnej a európskej politiky SR na rok 2016 je krátkodobý plánovací dokument s výhľadom do budúcnosti. Záverečnú, hodnotiacu časť spravidla uvádzame v dokumentoch hodnotiaceho charakteru (napr. ročenka, vyhodnotenie a pod.). 	
MO SR 	vlastný materiál 
problematika západného Balkánu – v dokumente sa západný Balkán nachádza v dvoch rovinách: rozširovania a migrácie. Takéto zadefinovanie však nezdôvodňuje vyslanie Ozbrojených síl SR (OS SR) do konkrétnej operácie. Vyslanie OS SR je/malo by byť totiž jedným z najvýznamnejších záväzkov SR angažovať sa v konkrétnej krajine /regióne. V tomto prípade neobstojí ani tvrdenie, že sme v operácii ALTHEA z dôvodu spolupatričnosti voči našim spojencom, keďže SR je jedným z hlavných prispievateľov a podporovateľom operácie voči, ktorej v EÚ panujú rozporuplné postoje. 

 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Zameranie zahraničnej a európskej politiky na rok 2016 nemá ambíciu nahrádzať plánovacie dokumenty iných ÚOŠS, vrátane zdôvodňovania vyslania OS SR do konkrétnej operácie, ktoré sú posudzované spravidla individuálne a na základe požiadavky medzinárodnej organizácie a/alebo v súlade so záujmom SR. Vyslanie personálu OS SR je jedným z najvýznamnejších záväzkov SR voči danej medzinárodnej organizácii a/alebo konkrétnej krajine. Pre bližšie informácie pozri "Správa o pôsobení Slovenskej republiky v aktivitách medzinárodného krízového manažmentu". 	
MO SR 	vlastný materiál 
diskrepancia medzi operáciami EÚ a NATO v tabuľke – do operácií EÚ sa plánujeme aktívne zapojiť, kým v prípade NATO riešime len presadzovanie zvyšovania obranyschopnosti (samozrejme v hlavnom texte je zmienená aj RSM, ale to je už zmienený problém priorít a koherencie). 	O 	A 	Do pilierovej štruktúry zamerania dopĺňame zámer pôsobenia SR v v Afganistane 

MO SR 	vlastný materiál 
v úvode (prvý odstavec, s. 2) je zmienená špecifická situácia v prvom polroku ako člen Trio i v druhom polroku ako SK PRES. Problémom je nevysvetlenie dôvodov/podrobností tejto špecifickej situácie a rovnako danie týchto dvoch špecifických situácií na rovnakú úroveň. Dokument je verejným dokumentom a teda je potrebné vysvetliť širokej verejnosti zámer/uvažovanie autorov. 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Špecifickosť situácie SR v 1. polroku 2016 vyplýva zo skutočnosti členstva SR v predsedníckom Triu. Špecifickosť situácie SR v 2. polroku vyplýva zo skutočnosti predsedníctva SR v Rade EÚ (SK PRES). Jedná sa o vzájomne prepojené, ale napriek tomu rozdielne skutočnosti. Špecifickosť nepovažujeme za potrebné bližšie spresňovať, pretože jasne vyplýva zo zmeny postavenia členskej krajiny v rámci spoločenstva členov EÚ. 	
MO SR 	vlastný materiál 
prioritné témy pre SK PRES (v úvode – s. 2, prvý odstavec i vlastnom texte – s. 6 – 7) sa javia ako písané obdobie pred zmenou bezpečnostnej situácie na Ukrajine a južnej hranici EÚ. Problémom tohto prístupu je ignorácia bezpečnostných otázok (napr. terorizmu), ako jednej z našich priorít pre SK PRES. Tento prístup je v rozpore s aktuálne deklarovanými vyhláseniami čelných predstaviteľov SR. 

 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Priority SK PRES budu stanovené v roku 2016 najneskôr pred začiatkom predsedníctva SR v Rade EÚ. Sformalizovanie priorít SR v oblasti boja proti terorizmu predpokladáme uskutočniť v súčinnosti s odborným gestorom MV SR. Okrem toho, Zameranie zahraničnej a európskej politiky SR na rok 2016 nenahrádza program predsedníctva SR v Rade EÚ, ktorý bude stanovený v osobitnom dokumente. 	
MO SR 	vlastný materiál 
v prípade používania pojmov GREXIT a BREXIT (s. 2) je vhodné ich vysvetliť. 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Uvedené pojmy GREXIT a BREXIT slúžia ako príklad, uvedený v zátvorke pre ilustráciu ich potenciálu pre "riziko rozdelenia EÚ". Oba pojmy sú hypotetickým konštruktom a sú bežnou súčasťou odborného aj verejného diskurzu v SR. Zámerom spracovateľa bolo v danej časti poukázať primárne na riziká a komplexnosť výziev, ktorým vo všeobecnosti čelí EÚ. 	
MO SR 	vlastný materiál 
dokument nespresňuje zámery SR pri aktualizácii národných strategických dokumentov (s. 2). Slovné spojenie „vytvorí podmienky na aktualizáciu národných strategických dokumentov“ evokuje skôr vypísanie výberového konania na vytvorenie strategických dokumentov, ale odstránenie prekážok pre schválenie dokumentov navrhnutých zahraničným partnerom/NGO. Vo vlastnom texte už nie je táto problematika rozpracovaná. Nie je teda zrejmé, či bude SR v roku 2016 aktualizovať svoje strategické dokumenty. Ak nie tak je vhodnejšie túto zmienku z textu vypustiť. 	O 	N 	S veľkou pravdepodobnosťou SR v roku 2016 nebude aktualizovať svoje strategické dokumenty (napr. Bezpečnostnú stratégiu) a to predovšetkým z objektívnych príčin. Avšak s ohľadom na očakávaný vývoj v EÚ a v NATO v roku 2016 (Globálna stratégia EÚ; možná aktualizácia Strategickej koncepcie NATO) a s ohľadom na zmeny v bezpečnostnom prostredí, ako aj nové potreby SR, považujeme potrebu aktualizácie národných strategických dokumentov za dôležitú. Slovné spojenie "vytvorí podmienky" indikuje možnosť presadenia tejto potreby do nového PVV, ako aj využitie expertízy z presadzovania záujmov SR pri príprave strategických dokumentov EÚ a NATO. Táto problematika v texte nie je bližšie rozpracovaná z objektívnych príčin. 	
MO SR 	vlastný materiál 
v kontexte strategických dokumentov by bolo vhodné v zameraní na rok 2016 avizovať aj zámer s strednodobým strategickým dokumentom zahraničnej politiky (Strednodobá stratégia zahraničnej politiky Slovenskej republiky do r. 2015). V prípade, ak sa ho nechystá prehodnotiť, tak je vhodné zdôvodniť jeho nepotrebnosť (napr. že podľa vzoru EÚ ho zapracujeme ako element do Bezpečnostnej stratégie SR). 

 	O 	N 	Aktualizáciu strednodobej stratégie zahraničnej politiky Slovenskej republiky predpokladáme uskutočniť v súvislosti s novým volebným cyklom.  	
MO SR 	vlastný materiál 
k vyhláseniu, že SR považuje za hlavného garanta svojej bezpečnosti NATO uvádzame, že bezpečnosť je podstatne širší pojem ako obrana. Odporúčame tu vniesť aj zmienku o EÚ, ktorá je hlavným hráčom pri civilných aspektoch bezpečnosti (napr. ODA, humanitárna pomoc, pomoc pri katastrofách atď.). 

 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. V kontexte danej vety "Hlavného garanta bezpečnosti SR a celého euroatlantického priestoru naďalej predstavuje Severoatlantická aliancia." sú zmluvné záruky NATO ako aj ich zdrojové zabezpečenie neporovnateľné, než je to v prípade EÚ/SZBP/SBOP. Obdobne bezpečnostná politika EÚ je v kontexte "celého euroatlantického priestoru" limitovaná, než garancie, úlohy resp. zodpovednosť NATO. Týmto úlohu EÚ v bezpečnostných otázkach neznižujeme, bezpečnostnej politike EÚ je venovaná samostatná časť na str. 13. Pojem bezpečnosť je podstatne širší ako pojem obrana, preto sme ho použili aj v súvislosti s NATO. 	
MO SR 	vlastný materiál 
ak SR hovorí o NATO ako hlavnom garantovi bezpečnosti/obrany a je pripravená na presadzovanie zvyšovania obranyschopnosti NATO (s. 3 i 12), tak je vhodné uviesť aj náš záväzok prispieť k tomuto úsiliu. V každom prípade je to zároveň otázka na MO SR, či sme pripravení na takéto kroky (napr. vytvorenie nových obranných štruktúr). 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Uvádzaná časť na str. 12 a 3 hovorí o očakávaniach SR od nadchádzajúceho samitu NATO vo Varšave a poukazuje na oblasť záujmu SR bez konkretizovania jej budúcich záväzkov, ktoré budú spresnené s blížiacim sa samitom a v závislosti od očakávaní medzinárodného spoločenstva. Možné budúce záväzky SR voči NATO sú spravidla deklarované iným spôsobom, než je Zameranie zahraničnej a európskej politiky na rok 2016.Pričom predmetnej časti materiálu, SR jasne deklaruje napĺňať už prijaté záväzky voči NATO so snahou podporovať zvyšovanie jej obranyschopnosti podľa potrieb jej členov. 	
MO SR 	vlastný materiál 
nekoherencia dokumentu (a rovnako nedostatočná implementácia proklamovaného a požadovaného komplexného prístupu - s. 13) je evidentná v rozpracúvaní regionálnych priorít, ktoré vo väčšine prípadov ignorujú bezpečnostné otázky i problematiku migrácie. Zvlášť je to zrejmé v prípade Blízkeho, Stredného východu a subsaharskej Afriky. Tomuto stavu nepomáha ani zvolanie na podporu politiky namierenej na odstraňovanie príčin migrácie, pomoc krajinám pôvodu, susediacim krajinám a tranzitným štátom vrátane západného Balkánu. Nie je totiž zrejmé, čo je v tejto situácii pre SR prioritné.  	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Zameranie zahraničnej a európskej politiky na rok 2016 je krátkodobý plánovací dokument, ktorý neobsahuje implementačnú časť. Implementácia dokumentu je v pôsobnosti jednotlivých členov vlády a predsedov ostatných ústredných orgánov štátnej správy SR. 
Zo znenia pripomienky nie je zrejmé, ktoré konkrétne bezpečnostné otázky materiál ignoruje. 
Problematika migrácie sa v materiáli nachádza niekoľkokrát, v kontexte humanitárnej pomoci, v ekonomickej dimenzii (s.17), ekonomickej diplomacie (s.2), témy predsedníctva SR v Rade EÚ (s.5), v regionálnych politikách SR (str. 10, str.12) a aj v kontexte krízového manažmentu (str. 13, str. 14). 
Pre SR je prioritné podporovať politiku namierenú na odstraňovanie príčin migrácie, pomoc krajinám pôvodu, susediacim krajinám a tranzitným štátom vrátane západného Balkánu. Tieto geografické priority sú doplnené o zameranie v sektorových oblastiach ako je indikované v jednotlivých kontextoch kde sa problematika migrácie nachádza. 

 	
MO SR 	vlastný materiál 
v prípade vojenských operácií je nedostatočne zdôvodnené naše angažovanie v nich (napr. dôvody prečo sme si vybrali tú ktorú operáciu). Napr. prečo bude SR prispievať k stabilizácii a obnove Afganistanu (s. 13). Podobná situácia je v prípade operácií a misií EÚ (s. 14) i OSN (s. 15). Nie je vôbec zrejmé, prečo sme si zvolili práve tieto aktivity a na základe akých priorít sa tam angažujeme (v duchu premisy o vyslaní vojenských jednotiek ako jednom z vážnych prvkov zahraničnej politiky štátu). Verejnosť sa následne môže opodstatnene pýtať, prečo práve tieto misie a operácie. 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Zapojenie SR do misií a operácií medzinárodného krízového manažmentu (MKM) zohľadňuje požiadavky medzinárodného spoločenstva, ako aj vlastné záujmy SR. Vyslanie vojenského personálu do misie MKM, ako aj jej mandátové zdôvodnenie je uskutočňované samostatným materiálom. O prebiehajúcich misiách a operáciách MKM a participácii SR periodicky informuje Správa o pôsobení Slovenskej republiky v aktivitách MKM, vrátane poskytnutia určitého výhľadu do budúcnosti. 	
MO SR 	vlastný materiál 
v prípade rôznych oblastí sa používajú rôzne geografické rámce – napr. prioritou z hľadiska regionálneho pohľadu v rámci priorít EÚ (pilier 1 – Aktívna európska politika s. 11) je našou prioritou subsaharská Afrika, kým z hľadiska bezpečnosti (pilier 2 – SR v bezpečnom a demokratickom svete) je to severná Afrika s. 14). V prípade, ak hovoríme o migrácii je zrejmé, že vlny migrantov nesmerujú do Európy len zo severnej Afriky. V každom prípade je z hľadiska štruktúry dokumentu vhodné zvážiť, či uplatní spracovateľ regionálny prístup alebo sa sústredí komplexne na existujúce fenomény. Preto je vhodné naše priority zladiť. 

 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Zámerom spracovateľa nie je hierarchizovať priority zahraničnej a európskej politiky SR, ale ich stanoviť pre jednotlivé záujmové oblasti, ktoré môžu byť geografického, alebo sektorálneho charakteru. V dokumente boli uplatnené oba prístupy. 	
MO SR 	vlastný materiál 
v dokumente plne chýba rozmer budovania spôsobilostí v kontexte pooling and sharing a ostatné aspekty obrannej spolupráce. Tu je vhodné požiadať o vstup SEMPO alebo získať súhlas vyšších miest, pretože v kontexte EÚ to znamená aj EDA, o ktorú sa zatiaľ príliš nezaujímame. 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Budovanie obranných spôsobilosti, alebo rozvíjanie obrannej spolupráce je mimo pôsobnosti predkladateľa. 
Napriek tomu, dokument pre obrannú spoluprácu EÚ vytvára široký rámec v časti na str. 13 "SR bude podporovať snahy zamerané na uľahčovanie spolupráce v oblasti obrany, podporu obranného priemyslu a trhu, ktoré sú dôležité pre udržanie a budovanie kľúčových obranných spôsobilostí v Európe a zachovanie obranného priemyslu." Prípadné rozpracovanie obrannej spolupráce "v kontexte pooling and sharing a ostatných aspektov" je prerogatíva príslušného gestora problematiky, ako správne poukazuje aj vznesená pripomienka. 	
MO SR 	vlastný materiál 
k bilaterálnej agende s krajinami EÚ sa v dokumente uvádza len ekonomická, resp. energetická spolupráca, takže vidíme totálnu absenciu bezpečnostnej bilaterálnej spolupráce. 

 	O 	N 	Pripomienka nemá konštruktívny charakter. Zameranie zahraničnej a európskej politiky SR na rok 2016 nemá ambíciu nahrádzať plánovacie dokumenty jednotlivých rezortov. Bezpečnostný aspekt zahraničnej politiky je v mnohých častiach materiálu inherentný, tak v rovine multilaterálnej ako aj bilaterálnej. Rovnako je explicitne uvedený v súvislosti s pôsobením SR v NATO aj EÚ a ďalších medzinárodných organizáciách. 	
MO SR 	vlastný materiál 
v úvode dokumentu na str. 2 vo vete „Slovenská republika bude v špecifickej situácii v prvom polroku 2016 ako člen predsedníckeho Tria...“ odporúčame napr. v zátvorke uviesť, s ktorými štátmi budeme tvoriť tzv. Trio.  	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná v príslušnej časti 1. Aktívna európska politika na str. 4 	
MO SR 	vlastný materiál 
časť Bezpečnostná politika (SZBP/SBOP, misie MKM, SSR) považujeme za nedopracovanú. V súvislosti s migračnou krízou považujeme za potrebné dokument doplniť o spoluprácu v oblasti vnútornej bezpečnosti (spolupráca polície s Rakúskom, Maďarsko, Slovinskom), oblasti bezpečnosti hraníc, priority v oblasti bezpečnosti Shengenského priestoru v súvislosti s pretrvávajúcou migračnou krízou a v neposlednom rade aj koordinovanie vojenskej spolupráce (uskutočňovanie spoločných vojenských cvičení prioritne so susednými krajinami / V4). 	O 	ČA 	Migrácia (s výnimkou vonkajších hraníc) nie je primárne otázka pre SZBP/SBOP. Spolupráca polície s uvedenými štátmi v oblasti vnútornej bezpečnosti je faktickou náhradou za nefunkčné vnútorné mechanizmy. Koordinovanie vojenskej spolupráce V4 dopĺňame do materiálu na str. 13 	
MO SR 	vlastný materiál 
v dokumente, napr. v časti Bezpečnostná politika (SZBP/SBOP, misie MKM, SSR) odporúčame vyzdvihnúť pôsobenie zahraničných expertov ministerstiev obrany významných krajín (DE, UK, FR – aspoň tie príspevky, ktoré sú isté) počas SK PRES, ktorí budú v rámci MO SR nápomocní pri uplatňovaní bezpečnostnej politiky.  	O 	N 	Zameranie zahraničnej a európskej politiky na rok 2016 nemá ambíciu selektívne oceňovať partnerskú spoluprácu v rámci členských štátov EU a NATO, ktorá prebieha aj na iných ÚOŠS a je oceňovaná spravidla v bilaterálnej relácii jednotlivých gestorov. 	
MO SR 	vlastný materiál 
na str. 14 vetu „SR bude aj naďalej v rámci SBOP využívať potenciál spolupráce krajín Vyšehradskej skupiny (V4). Osobitný význam bude mať Bojová skupina EÚ krajín V4, ktorá bude v pohotovosti v prvom polroku 2016. “ odporúčame preformulovať na „SR bude aj naďalej využívať potenciál spolupráce krajín Vyšehradskej skupiny (V4) v oblasti obrany. V rámci SBOP bude mať osobitný význam historicky prvá spoločná Bojová skupina EÚ krajín V4, ktorá bude v pohotovosti pred začiatkom SK PRES v prvom polroku 2016. “ Dôvodom je vyzdvihnutie V4 EU BG ako prvého veľkého spoločného projektu obrannej spolupráce V4. 

 	O 	A 	Pripomienka plne zapracovaná. 	
MO SR 	vlastný materiál 
na str. 12 vetu „Nové opatrenia by mali zahŕňať vytvorenie nových obranných štruktúr, ako aj aktualizáciu vrcholových dokumentov, zohľadňujúcich zmenenú bezpečnostnú situáciu v Európe.“ zmeniť na „Nové opatrenia by sa mohli zamerať na vytvorenie nových obranných štruktúr, ako aj aktualizáciu vrcholových dokumentov, zohľadňujúcich zmenenú bezpečnostnú situáciu v Európe.“ Dôvodom je skutočnosť, že rozhodnutie o nových obranných štruktúrach prijme celá Aliancia a nielen SR. 

 	O 	N 	Zameranie zahraničnej a európskej politiky SR na rok 2016 je krátkodobý plánovací dokument, ktorý vyjadruje očakávania SR a stanovuje priority pre jednotlivé oblasti zahranično-politického pôsobenia SR. S tým je spojená aj snaha o určitú mieru jednoznačnosti, tak do vnútra ako aj navonok pôsobenia SR, avšak bez nároku prejudikovať výsledok rozhodovania na úrovní širšieho celku (NATO). 	
MO SR 	vlastný materiál 
na str. 3 vo vete „V oblasti zaručovania globálnej bezpečnosti a mieru bude SR naďalej aktívne prispievať do mierových misií Organizácie Spojených národov OSN...“ navrhujeme doplnenie o operácie a misie EÚ, OBSE a NATO. 	O 	N 	V danom rámci - oblasť globálnej bezpečnosti a mieru - sa jedná predovšetkým o pôsobenie SR v globálnej organizácii OSN s globálnym dosahom. 
Účasť SR na misiách a operáciách ostatných medzinárodných organizácii EÚ, OBSE a NATO je uvedená v príslušných častiach dokumentu k pôsobeniu SR v daných organizáciách. 	
MH SR 	k vlastnému materiálu 
V časti Energetická bezpečnosť, str. 20, odporúčame prvý odsek preformulovať nasledovne: 
"V oblasti energetickej bezpečnosti bude SR pokračovať v úsilí o zabezpečenie stability a konkurencieschopnosti dodávok energetických surovín v meniacom sa medzinárodno–politickom prostredí. SR bude takisto spolupracovať pri budovaní a naplňovaní cieľov Energetickej únie i v tejto oblasti. Prioritou naďalej zostáva snaha o zachovanie slovensko-ukrajinského plynového koridoru ako bezpečného a nákladovo efektívneho spôsobu prepravy zemného plynu do Európy." 
V poslednom odseku prvú vetu preformulovať nasledovne: "Podporujeme rozvoj obnoviteľných zdrojov energií, zvyšovanie energetickej efektívnosti a politiku zníženia emisií skleníkových plynov." 
Zároveň odporúčame doplniť túto časť o aktivity SR v súvislosti s projektom Nord Stream II. 	O 	A 	Pripomienka plne zapracovaná. 	
MPSVR SR 	Doložka vybraných vplyvov 
Odporúčame doplniť do materiálu doložku vybraných vplyvov, nakoľko podľa Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR (článok 9 odsek 2) „Doložka vybraných vplyvov musí byť súčasťou materiálu predkladaného na rokovanie vlády, ak obsahuje návrh uznesenia vlády.“ 	O 	A 	Pripomienka plne zapracovaná. 	
MF SR 	vlastný materiál 
Strana 1, časť „Bezpečný a demokratický svet“ a strana 17 časť „Rozvojová spolupráca a humanitárna pomoc“ 
Žiadam prepracovať text k téme udržateľných rozvojových cieľov (SDGs). V materiáli uvedené formulácie sú nejednoznačné a nereflektujú dostatočne komplexnosť problematiky SDGs. Vzhľadom na dôležitosť udržateľného rozvoja a presah SDGs na väčšinu štrukturálnych politík je nevyhnutné vytvoriť samostatný, inštitucionálne jasne odlíšený tím na ich implementáciu, s podporou na vysokej politickej úrovni a minimálne strednodobým akčným plánom (napríklad 2017-2022). 

Strana 4, časť „Úvod“ 
V treťom odseku odporúčam za slovo „investícií“ vložiť slová „aj prostredníctvom uzatvárania dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií s vybranými partnermi“. 

Strana 6, časť „Prioritné európske témy“ 
Za druhý odsek odporúčam vložiť nový odsek s textom: „SR bude podporovať aj včasné vyrokovanie Transatlantického partnerstva v oblasti obchodu a investícií (TIP) ako jednu z priorít EÚ.“. 

Strana 10, časť „Rozširovanie EÚ (Západný Balkán a Turecko)“ 
V druhom odseku za piatou vetou odporúčam vložiť vetu : „SR má tiež záujem o uzavretie dohody o podpore a vzájomnej ochrane investícií s Albánskom.“. 

Strana 12, časť „Blízky a Stredný východ a subsaharská Afrika“ 
Na konci prvého odseku odporúčam vložiť vetu: „Prioritou bude dosiahnutie pokroku v rokovaní o dohode o podpore a vzájomnej ochrane investícií so Spojenými arabskými emirátmi.“. 
Na konci tretieho odseku odporúčam vložiť vetu: „SR sa bude usilovať o dosiahnutie pokroku v rokovaní o dohodách o podpore a vzájomnej ochrane investícií s Etiópiou a Angolou. 

Strany 18 až 20, časť „Ekonomická diplomacia“ 
Na strane 18 na konci druhého odseku odporúčam vložiť text: „Pre SR bude určujúcou nová obchodná a investičná stratégia EÚ Obchod pre všetkých, a to tak pre výber negociačných partnerov pre dohody o podpore a vzájomnej ochrane investícií, ako aj pre obsah týchto dohôd. SR v roku 2015 úspešne ukončila rokovania s Iránom, rokovania so Spojenými arabskými emirátmi sú v pokročilom štádiu a je možné očakávať ich ukončenie v roku 2016. Iniciované boli tiež rokovania s Etiópiou, Angolou, Albánskom, Kubou, Azerbajdžanom, Kirgizskom, Keňou, Izraelom a Uzbekistanom. SR však z dôvodu zamerania sa na výkon SR PRES 2016 neočakáva výraznejší pokrok v týchto rokovaniach počas roku 2016. 
Na strane 18 v predposlednom odseku odporúčam poslednú vetu preformulovať takto: „Príprave podujatí musí byť venovaná zodpovedajúca maximálna pozornosť všetkých zainteresovaných strán – MZVaEZ SR, zastupiteľských úradov SR, ako aj koordinácia prípravy v spolupráci s MH SR, MF SR (vrátane novovytvoreného kontaktného bodu pre podnikateľský sektor „Rozvojmajstri“), EXIMBANKY SR, SOPK, SARIO a prípadne ďalších subjektov.“. 
Za posledný odsek na strane 18 (s presahom na stranu 19) odporúčam vložiť nový odsek s textom: „MF SR v spolupráci s kontaktným bodom pre podnikateľský sektor „Rozvojmajstri“ bude pokračovať v úsilí zapojiť súkromný sektor do rozvojovej spolupráce cez medzinárodné finančné inštitúcie a medzinárodné organizácie a zmapovať príležitosti pre systematické a efektívne zdieľanie informácií o príležitostiach v týchto inštitúciách pre slovenské firmy a individuálnych expertov.“. 
Na strane 19 v časti „Medzinárodné ekonomické organizácie“ v prvom odseku na konci prvej vety odporúčam vložiť slová „a regionálneho rozvoja“. 
Na strane 20 odporúčam druhý odsek preformulovať takto: „V rámci Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBRD) sa zameriame na dosiahnutie efektívneho nastavenia a implementáciu novej stratégie EBRD pre SR na roky 2016–2019 a Strategického implementačného plánu EBRD na roky 2016–2018. V spolupráci s Rozvojovou bankou Rady Európy (CEB) sa pripraví bilaterálny zverenecký fond na podporu plnenia cieľov sociálnej kohézie. Okrem toho v roku 2016 budeme klásť dôraz na prípravu nového Rozvojového plánu CEB na roky 2017-2020 so zameraním na nové sektorové príležitostí a finančné nástroje. V súvislosti so zriadením novej kancelárie skupiny Európskej investičnej banky (EIB Group) sa sústredíme na zvýšenie a zefektívnenie úverových aktivít na Slovensku a taktiež pre technické a finančné poradenstvo, ktoré prispejú k podpore hospodárskeho rastu našej ekonomiky a regionálnemu rozvoju. V spolupráci so skupinou Svetovej banky (WBG) sa sústredíme na zdieľanie skúseností tradičných donorov so zapojením privátneho sektora do rozvojovej spolupráce a zviditeľňovanie SR ako donora. MF SR sa v roku 2016 zameria na budovanie kapacít, o.i. v rozvojovej spolupráci a inovačnej agende, ako aj šírenie svojho know-how z politickej a ekonomickej transformácie cez Inštitút Svetovej banky. V spolupráci s Medzinárodnou finančnou korporáciou (IFC) sa budú pripravovať možností pre slovenských exportérov a investorov na rozvojových trhoch prostredníctvom budovania kapacít miestnych finančných sprostredkovateľov za účelom preverenia bonity klientov a trhových analýz a pre-feasibility štúdií, ktoré identifikujú obchodné a investičné príležitostí pre SR. V rámci agendy Medzinárodnej rozvojovej asociácie (IDA) bude pokračovať koordinácia krajín V4+Rakúsko a Slovinsko počas rokovaní o 18. navýšení zdrojov IDA. V nadväznosti na reformu Medzinárodnej investičnej banky (MIB) na modernú rozvojovú inštitúciu bude SR prostredníctvom prvej kancelárie MIB v Bratislave podporovať nárast úverových a iných operácií MIB na Slovensku a v strednej Európe, ako aj zlepšenie prístupu slovenského súkromného sektoru k jej službám. Zároveň sa pripraví spolupráca s MIB v oblasti technickej spolupráce.“. 

 	O 	A 	Pripomienka na str. 17 k časť „Rozvojová spolupráca a humanitárna pomoc“ prepracovaná. Možno súhlasiť s potrebou zvýraznenia komplexnosti agendy SDGs, ale zameranie zahraničnej politiky na ročné obdobie nie je dokumentom, ktorý by mal detailne rozpracovať úlohy z nej vyplývajúce, naviac, MZVaEZ nie je primárnym nositeľom zodpovednosti za realizáciu úloh agendy SDGs. Implementácia úloh agendy 2030 bude prebiehať v dvoch rovinách, v domácich podmienkach a v zahraničí. V tejto súvislosti je potrebné si uvedomiť, že agenda trvalo udržateľného rozvoja má v slovenských podmienkach svoju stratégiu od r. 2001 a od roku 2006 aj Akčný plán. Aktualizáciu oboch týchto dokumentov pripravuje Úrad vlády SR, odbor prierezových politík v časovom horizonte apríl 2016. Úlohou MZVaEZ tak prirodzene zostávajú iba aktivity mimo územia SR. Pri vedomí súčasných limitov absorbčnej kapacity subjektov rozvojovej spolupráce, ktorá sa nedá naoktrojovať, ako i veľmi nízkeho objemu rozpočtovej alokácie na bilaterálnu rozvojovú spoluprácu, je potrebné pri uvažovaní o možnostiach nášho príspevku v globálnom meradle zachovať vedomie reálnosti. 
Pripomienka na str. 4, časť „Úvod“ v treťom pilieri doplnené slová „aj prostredníctvom uzatvárania dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií s vybranými partnermi“. 
Pripomienka na str. 6. k skorému vyrokovaniu TTIP je duplicitná. Znenie pripomienky je zapracované v časti Transatlantická spolupráca na str. 10. 
Pripomienka na str. 10. k Albánsku zapracovaná. 
Pripomienka na str. str. 12 k S. Arábii zapracovaná v odseku GCC. aj s ohľadom na uskutočnené významné bilaterálne aktivity. 
Pripomienka na str. 18 k Ekonomickej diplomacii - zapracovaná investičná stratégia EÚ Obchod pre všetkych, zapracovaní "rozvojmajstri" aj v novom odseku. Pripomienka na str. 19 - reg. rozvoj zapracovana. 
Pripomienka na str. 20 druhý odsek preformulovaný. 	
MF SR 	doložka vybraných vplyvov 
Súčasťou predkladaného materiálu nie je doložka vybraných vplyvov, ktorá je povinnou súčasťou materiálu, ak tento obsahuje návrh uznesenia vlády. Doložku vybraných vplyvov žiadam doplniť a uviesť v nej, že prípadné vplyvy súvisiace s plánovanými aktivitami budú riešené samostatnými materiálmi. 
Materiál taktiež obsahuje informácie, na základe ktorých možno konštatovať, že samostatné materiály môžu mať vplyv aj na informatizáciu spoločnosti. Napríklad v roku 2016 sa počíta so zavádzaním prvkov elektronizácie konzulárnych služieb, plánuje sa pokračovať v modernizácii IKT a v neposlednom rade sa počíta s vybudovaním nového systému prenosu zabezpečených informácií. Nie je však jasné, či ide v tomto prípade o informačný systém verejnej správy. Ak ide o takýto systém a nové elektronické služby, bude nutné vyznačiť vplyv v doložke vybraných vplyvov a vypracovať analýzu vplyvov. 
 	O 	A 	Doložka vybraných vplyvov je zapracovaná. Odkaz na "prípadné vplyvy súvisiace s plánovanými aktivitami budú riešené samostatnými materiálmi" je uvedený v prekladacej správe a v doložke vplyvov. 
 	
MDVaRR SR 	vlastný materiál 
v časti vlastný materiál doplniť informáciu „V roku 2016 v oblasti civilného letectva je pre Slovenskú republiku dôležité 39. valné zhromaždenie Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO), ktoré sa bude konať počas predsedníctva Slovenskej republiky v Rade EÚ. Keďže Európska únia nie je zmluvným štátom „Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve“, nemôže na zasadnutiach valného zhromaždenia ICAO vystupovať vo svojom mene. V mene Európskej únie vystupuje štát, ktorý v tom čase predsedá Rade EÚ.“ a v kapitole Rozvojová spolupráca a humanitárna pomoc, na konci úvodného odseku doplniť informáciu „Do národných politík v oblasti rozvoja bývania a udržateľného mestského rozvoja budú zahrnuté závery, ktoré vyplynú z konferencie Habitat III, ktorá sa uskutoční v októbri 2016 a bude prvou globálnou konferenciou OSN po prijatí SDGs.“. 
 	O 	A 	Pripomienka plne zapracovaná.