Predkladacia správa

Návrh Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Čiernou Horou o sociálnom zabezpečení (ďalej len „zmluva“) je druhým zmluvným dokumentom v tejto oblasti medzi našimi krajinami. Je výsledkom expertných rokovaní zástupcov oboch zmluvných strán v priebehu rokov 2014 a 2015.

Dňom nadobudnutia platnosti tejto zmluvy strácajú platnosť Zmluva medzi Československou republikou a Federatívnou ľudovou republikou Juhoslávie o sociálnom poistení z 22. 5. 1957 a Dohovor o spolupráci na poli sociálnej politiky medzi Československou republikou a Federatívnou ľudovou republikou Juhoslávie z 22. 5. 1957.  S prihliadnutím na politické a ekonomické zmeny v oboch štátoch sú uvedené zmluvné dokumenty pre Slovenskú republiku a pre Čiernu Horu nevyhovujúce. Nadobudnuté nároky z týchto zmlúv zostávajú nedotknuté. Na základe zmluvy budú do Čiernej Hory vyplácané dôchodky a iné peňažné a vecné dávky. K 31. 10. 2015 to bolo 6 dôchodkov. V Slovenskej republike sú k tomuto dňu zamestnaní 3 občania Čiernej Hory. 

Slovenské  ani čiernohorské právne predpisy neumožňujú priznanie dôchodku za obdobie poistenia, ktoré nezakladá nárok na dôchodok v prípade, že neexistuje zmluvná úprava. 

Zmluva sa z hľadiska osobného rozsahu vzťahuje na všetky osoby, ktoré podliehajú alebo podliehali právnym predpisom jedného, alebo oboch zmluvných štátov a na ostatné osoby, ktoré odvodzujú svoje práva od týchto osôb. Z hľadiska vecného rozsahu sa zmluva vzťahuje na právne predpisy SR týkajúce sa zdravotného poistenia a zdravotnej starostlivosti, dôchodkového poistenia, nemocenského poistenia, úrazového poistenia, postenia v nezamestnanosti a prídavkov na dieťa. Vzťahuje sa na právne predpisy Čiernej Hory upravujúce dôchodkové a invalidné zabezpečenie, zdravotné poistenie, zdravotnú starostlivosť a materstvo, poistenie v prípade pracovných úrazov a chorôb z povolania, dávok v nezamestnanosti a rodinných príspevkov.  
	
	Prvá časť zmluvy obsahuje všeobecné ustanovenia (články 1 - 5).

Druhá časť zmluvy stanovuje všeobecné pravidlo podliehania právnym predpisom len jedného zmluvného štátu, a to toho, na ktorého území sa vykonáva zamestnanie, alebo samostatná zárobková činnosť. Obsahuje odlišnú právnu úpravu pre vyslaných zamestnancov, členov diplomatických misií a konzulárnych úradov a pre ďalšie osobitné kategórie osôb (články 6 až 8) a možnosť spoločného rozhodnutia strán o výnimkách (článok 9).

Tretia časť zmluvy obsahuje osobitné ustanovenia. Jej prvá hlava ustanovuje podmienky nároku na vecné dávky zdravotnej starostlivosti, vzájomnú úhradu za poskytovanie zdravotnej starostlivosti a peňažné dávky z nemocenského poistenia pre prípady choroby a materstva (články 10 až 15).

Tretia časť, druhá hlava zmluvy ustanovuje podmienky nároku starobné, invalidné a pozostalostné dávky, najmä prihliadanie na obdobia poistenia získané podľa právnych predpisov druhého zmluvného štátu, priznávanie, určenie a výpočet pomerných častí dávok (články 16 až 21).

Tretia časť, tretia hlava zmluvy ustanovuje podmienky nároku na vecné a peňažné dávky týkajúce sa pracovného úrazu a choroby z povolania (články 22 až 24).

Tretia časť, štvrtá hlava zmluvy obsahuje ustanovenia k nezamestnanosti, poskytovanie dávok v nezamestnanosti a zohľadňovanie dôb poistenia dosiahnutých podľa právnych predpisov zmluvných štátov (článok 25).

Tretia časť, piata hlava zmluvy stanovuje podmienky nároku na prídavok na dieťa (článok 26).
	
Štvrtá časť zmluvy obsahuje rôzne ustanovenia potrebné na vykonávanie zmluvy – povinnosti orgánov, kontaktné miesta, oslobodenie od poplatkov a overovania, uznávanie vykonateľných rozhodnutí, výplata dávok  a iné (články 27 až 37).

Piatu časť zmluvy tvoria prechodné a záverečné ustanovenia (články 38 až 40).

Náklady na dávky dôchodkového poistenia, nemocenského poistenia, úrazového poistenia a dávky v nezamestnanosti budú hradené z rozpočtu Sociálnej poisťovne. Prídavky na deti budú hradené z bežne rozpočtovaných prostriedkov kapitoly MPSVR SR. Náklady na zdravotnú starostlivosť budú hradené z verejného zdravotného poistenia. Náklady na čerpanie zdravotnej starostlivosti budú medzi zmluvnými stranami vzájomne refundované. 
	
Vykonávanie tejto zmluvy nekladie zvýšené nároky na rozpočet verejnej správy, nebude mať  vplyv na podnikateľské prostredie, sociálny vplyv, vplyv na životné prostredie, a ani vplyv informatizáciu spoločnosti. 

Zmluva svojím obsahom a rozsahom je v súlade s právnymi predpismi Slovenskej republiky a všeobecne uznávanými zásadami medzinárodného práva. Záväzky pre obidve zmluvné strany sú rovnaké a vzájomne vyvážené.

Podľa článku 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky so zmluvou pred jej ratifikáciou vyslovuje súhlas Národná rada Slovenskej republiky. Zároveň odporúčame Národnej rade Slovenskej republiky rozhodnúť, že ide o medzinárodnú zmluvu, ktorá má prednosť pred zákonmi podľa článku 7 odsek 5 Ústavy Slovenskej republiky, pretože priamo zakladá práva a povinnosti pre fyzické osoby a právnické osoby.