(Návrh) 

Legislatívny zámer zákona o výkone správy v oblasti informačných technológií verejnej správy (ITVS)

Obsah
1.	Cieľ a základné oblasti úpravy návrhu zákona
1.1.	Cieľ návrhu zákona
1.2.	Základné oblasti úpravy návrhu zákona
2.	Platná právna úprava a dôvody vypracovania návrhu zákona
2.1.	Platná právna úprava
2.2.	Dôvody vypracovania návrhu zákona
3.	Obsah návrhu zákona
3.1.	Všeobecné ustanovenia
3.1.1.	Predmet úpravy a základné ustanovenia
3.1.2.	Pôsobnosť
3.1.3.	Vzťah k iným zákonom
3.1.4.	Ostatné základné pojmy
3.1.5.	Legislatívny prístup k úprave v návrhu zákona
3.2.	Vedenie v správe ITVS
3.3.	Riadenie v správe ITVS
3.3.1.	Plánovanie a organizácia
3.3.2.	Obstaranie a implementácia
3.3.3.	Prevádzka, servis a podpora
3.3.4.	Monitoring a hodnotenie výkonu riadenia v správe ITVS
3.4.	Štandardy, normy a referenčné rámce pre úpravu podrobností v správe ITVS
3.5.	Správne delikty a sankcie
3.6.	Prechodné a záverečné ustanovenia
4.	Vykonávacie právne predpisy
4.1.	Štandardy
4.2.	Podrobnosti o správe ITVS a bezpečnosti v správe ITVS

1.	Cieľ a základné oblasti úpravy návrhu zákona
1.1.	Cieľ návrhu zákona
Informatizácia verejnej správy je riadený proces, ktorý sa realizuje v rámci celej štruktúry verejnej správy. Je to proces vytvárania spoločenských, legislatívnych, metodických, technologických a organizačno-personálnych podmienok pre efektívnu aplikáciu informačných technológií (ďalej len „IT“) vo výkone verejnej správy, ako aj riadený proces vlastnej aplikácie IT, pričom pod IT, ako uvádzame nižšie, rozumieme aj komunikačnú infraštruktúru a komunikačné technológie, ktoré sú na prevádzku a používanie IT potrebné. Výsledkom tohto procesu by malo byť na jednej strane efektívne využívanie IT v procesoch verejnej správy a tomu zodpovedajúca úprava procesov verejnej správy a na strane druhej elektronická forma výkonu správy, t. j. e-Government.

Princípy informatizácie verejnej správy by preto mali byť založené na:
•	právnom rámci, ktorý predstavuje systém všeobecne záväzných právnych predpisov, ale aj metodických aktov, ktoré spolu vytvárajú záväzné podmienky budovania informatizácie spoločnosti,
•	infraštruktúre, ktorá je tvorená technologicko-komunikačnými prostriedkami (HW, WAN, LAN) a organizačným zabezpečením jej správy a prevádzky a predstavuje nástroje a prostriedky na výkon činností v rámci informatizácie a napĺňanie podmienok, ustanovených právnym rámcom,
•	digitalizácii úsekov správy, ktorá predstavuje vlastnú aplikáciu IT v procesoch výkonu správy.

IT tvoria neoddeliteľnú súčasť výkonu verejnej správy a verejnej moci tak, že kvalita IT riešení má priamy vplyv na kvalitu ich výkonu. V protiklade k obdobiu, kedy vznikol a začal byť aplikovaný zákon č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o ISVS“) je dnešné obdobie charakterizované najmä dynamikou vývoja a zmien v oblasti IT. Stratégia budovania IT riešení preto dnes už neznamená len tvorbu plánu (koncepcie), ale najmä tvorbu postoja a reagovanie na zmeny. Teda poskytnutie odpovedí na otázky čo také riešenie musí spĺňať a čo musí poskytovať, aby najlepšie reagovalo na požiadavky, ktoré sa naň kladú. Tieto odpovede sa potom pretavujú do konkrétnych aktivít v oblastiach, ako je enterprise architektúra, manažment portfólia IT riešení, manažment riadenia projektov a manažment prevádzky informačno-komunikačných technológií (ďalej len „IKT“). 

Najmä vplyvom globálnych trendov, zvýšených nárokov na IT a na stupeň digitalizácie a informatizácie spoločnosti stúpa zložitosť technológii, ako aj metód ich riadenia. Tento trend nie je možné ignorovať, nakoľko tieto technológie sú implementované aj v prostredí verejnej správy Slovenskej republiky. Očakávania používateľov a znalosti o IT tiež priebežne narastajú. Narastajú aj ich očakávania od dodávaných riešení. 

Kým v minulom období sa dôraz z hľadiska právneho rámca kládol na technologický pohľad, teda na štandardy informačných systémov verejnej správy (ďalej len „ISVS“) a pohľad aplikačný, teda základné povinnosti pri správe IT riešení, po prijatí zákona č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobností orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente) v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o e-Governmente“) došlo k posunu do roviny procesnej. Došlo k zavedeniu komplexnej úpravy, umožňujúcej elektronizáciu výkonu verejnej moci v celom priebehu konania orgánov verejnej moci a tým nepriamo aj k ustanoveniu požiadaviek na funkčnosť IT riešení, z hľadiska zabezpečenia elektronickej podoby výkonu verejnej moci.

Z pohľadu nastavenia správy ISVS však k tomuto posunu nedošlo, nehovoriac o nastavení pravidiel správy IT. Cieľom návrhu zákona je preto zmeniť základné filozofické a systémové nastavenie v tejto oblasti, ktoré dnes ustanovuje zákon o ISVS a rozšíriť oblasť úpravy z ISVS na správu IT verejnej správy (ďalej len „ITVS“) ako takých, aby boli jednotným spôsobom pokryté všetky oblasti vedenia a riadenia v správe ITVS, od fázy plánovania a organizácie až po monitoring a hodnotenie. Nadväzne na to je cieľom návrhu zákona ustanoviť jednotné vedenie pre výkon všetkých fáz riadenia v správe ITVS.

Na účely umožnenia vyhodnotenia úrovne naplnenia cieľov, ktoré sa od návrhu zákona očakávajú, uvedie predkladateľ v predkladacej správe k návrhu zákona množinu týchto cieľov, spolu s ich aktuálnymi hodnotami a cieľovými hodnotami tak, aby bolo možné merateľným spôsobom po uplynutí určitého obdobia od schválenia návrhu zákona posúdiť úroveň ich naplnenia.
1.2.	Základné oblasti úpravy návrhu zákona
Vychádzajúc z deklarovaného cieľa by mal návrh zákona upravovať nasledujúce oblasti:
•	predmet úpravy, pôsobnosť a vzťah k iným zákonom,
•	základné pojmy, vrátane nového pojmu ITVS,
•	v rámci pôsobnosti vymedzenie okruhu povinných osôb,
•	vymedzenie vedenia v správe ITVS,
•	vymedzenie riadenia v správe ITVS, pod ktoré budú patriť štyri základné oblasti, a to
o	plánovanie a organizácia,
o	obstaranie a implementácia,
o	prevádzka, servis a podpora a
o	monitoring a hodnotenie výkonu riadenia v správe ITVS.
•	ustanovenie pravidiel pre oblasť bezpečnosti, a to pre každú zo štyroch základných oblastí riadenia v správe ITVS, ako sú uvedené vyššie,
•	ustanovenie štandardov pre ISVS a noriem a referenčných rámcov pre úpravu podrobností v správe ITVS,
•	správne delikty,
•	splnomocňovacie ustanovenia,
•	prechodné a záverečné ustanovenia.

2.	Platná právna úprava a dôvody vypracovania návrhu zákona
2.1.	Platná právna úprava
Zákon o ISVS obsahuje v súčasnosti právnu úpravu, ktorú je možné rozdeliť do štyroch hlavných oblastí.

Prvou oblasťou je samotné definovanie základných pojmov. Ide najmä o definovanie pojmu „informačný systém“ a „informačný systém verejnej správy“, ktorým sa vymedzuje základná vecná pôsobnosť zákona o ISVS voči informačným systémom, ktoré sú v pôsobnosti a správe povinných osôb a podporujú elektronické služby. Následne sú definované základné pojmy týkajúce sa niektorých základných, „prierezových“ ISVS, samotnej infraštruktúry, číselníkov, a služieb. Ide o pojmy, ktoré sú používané aj ďalšími predpismi v oblasti elektronizácie verejnej správy a tiež štandardmi ISVS.

Druhou oblasťou je vymedzenie okruhu povinných osôb a ustanovenie ich povinností, ako aj úlohy Ministerstva financií Slovenskej republiky (ďalej len „MF SR“) v oblasti ISVS. Zákon o ISVS pristupuje v súčasnosti k vymedzeniu povinných osôb cez taxatívny výpočet s uvedením konkrétnych orgánov a právnických osôb, doplnený druhovým ustanovením, podľa ktorého je povinnou osobou aj taká osoba, na ktorú bol zákonom prenesený výkon verejnej moci alebo úlohy na úseku verejnej správy. Z hľadiska vymedzenia je teda okruh povinných osôb širší, než pojem „orgán verejnej moci“, ktorý používa napríklad zákon o e-Governmente. Zákon o ISVS teda za ISVS považuje aj informačné systémy v pôsobnosti takpovediac verejnoprávnych entít, ktoré verejnú moc nevykonávajú a následne reguluje povinnosti vo vzťahu k ISVS aj voči týmto osobám. 

Nadväzne na uvedené zákon o ISVS pracuje s delením medzi správcom ISVS, ktorým môže byť len povinná osoba a medzi prevádzkovateľom, ktorým môže byť aj iná osoba. Z hľadiska povinností na úseku ISVS zostáva zodpovedným vždy správca ISVS, bez ohľadu na osobu a rozsah činnosti prevádzkovateľa. 
Povinnosti povinných osôb sú ustanovené najmä vo vzťahu k správe a prevádzke ISVS, kde ide o povinnosti na úseku plánovania a vytvárania koncepcií rozvoja ISVS, ako aj o zabezpečenie plynulosti a bezpečnosti prevádzky ISVS a dodržiavania štandardov ISVS. Okrem toho zákon ukladá aj povinnosti vo vzťahu k poskytovaniu údajov a informácií z ISVS.

Pokiaľ ide o MF SR, okrem povinností vo vzťahu k ISVS v jeho správe zákon o ISVS ukladá MF SR aj povinnosti a oprávnenia ako ústrednému orgánu štátnej správy v tejto oblasti, najmä pokiaľ ide o vypracúvanie Národnej koncepcie informatizácie verejnej správy, koordinačnú a usmerňovaciu činnosť, vydávanie štandardov ISVS, správu integrovanej infraštruktúry a centrálneho metainformačného systému verejnej správy a kontrolu v oblasti ISVS.

Treťou oblasťou je oblasť vydávania štandardov ISVS. Zákon o ISVS ustanovuje obsah štandardov ISVS demonštratívne, pričom ustanovuje aj ich všeobecnú definíciu, ako súboru pravidiel spojených s vytváraním, rozvojom a využívaním ISVS, ktorý obsahuje charakteristiky, metódy, postupy a podmienky, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť a integrovateľnosť ISVS. 

Poslednou oblasťou je právna úprava vydávania elektronických odpisov a výstupov z ISVS a posudzovania elektronického systému zberu vyhlásení o podpore iniciatívy občanov. Ide o dve oblasti, ktoré sú pozostatkom predošlých úprav zákona o ISVS, resp. boli doplnené do zákona o ISVS z dôvodu potreby zakomponovať ustanovenia o osvedčovaní ISVS v Slovenskej republike v súlade s požiadavkami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 211/2011 zo 16. februára 2011 o iniciatíve občanov, avšak nemajú priamy vzťah k budovaniu a správe ISVS. Tieto oblasti z hľadiska systematiky nepatria medzi oblasti, ktoré by mal upravovať zákon o správe ITVS, preto budú presunuté do iných právnych predpisov, resp. vypustené, ak by boli duplicitné k už existujúcej úprave v inom predpise (napr. k úprave zaručenej konverzie v zákone o e-Governmente). Každopádne transpozičné záväzky Slovenskej republiky budú v plnej miere dodržané.

Pokiaľ ide o zákon o ISVS, v súčasnosti sú k nemu vydané tieto vykonávacie právne predpisy a metodické pokyny:
•	Výnos Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 55/2014 Z. z. o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy v znení neskorších predpisov (ďalej len „výnos o štandardoch“),
•	Výnos Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 478/2010 Z. z. o základnom číselníku úsekov verejnej správy a agend verejnej správy,
•	Usmernenie pre konverziu písomných dokumentov na elektronické dokumenty (verzia 3),
•	Metodický pokyn k výnosu Ministerstva financií Slovenskej republiky zo 4. marca 2014 č. 55/2014-173 Z. z. o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy,
•	Metodický pokyn Ministerstva financií Slovenskej republiky číslo MF/018162/2014-1721 z 28.7.2014 na aktualizáciu obsahu centrálneho metainformačného systému verejnej správy povinnými osobami,
•	Metodický pokyn Ministerstva financií Slovenskej republiky: Základy správy rizík v súvislosti s IKT,
•	Metodický pokyn Ministerstva financií Slovenskej republiky č. MF/012943/2012-165 pre hodnotenie bezpečnostných štandardov,
•	Metodický pokyn Ministerstva financií Slovenskej republiky č. MF/23299/2008-132 na popis dátových štandardov,
•	Metodický pokyn Ministerstva financií Slovenskej republiky č. MF/014235/2008-132 na použitie odborných výrazov pre oblasť informatizácie spoločnosti,
•	Metodický pokyn Ministerstva financií Slovenskej republiky číslo MF/028608/2010-1612 zo dňa 16.12.2010 na zostavenie a aktualizáciu základného číselníka úsekov verejnej správy a agend verejnej správy,
•	Metodický pokyn  pre kategorizáciu citlivosti údajov z dôvodu bezpečnosti (verzia 1.0).

Okrem vyššie uvedených je potrebné na účely definovania súčasného stavu v oblasti ISVS a v oblasti IT v Slovenskej republike všeobecne, brať do úvahy aj uznesenia vlády Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) a materiály nimi schválené, ako aj s nimi súvisiace metodické pokyny, konkrétne
•	UV-4265/2008 Návrh stratégie informatizácie verejnej správy,
•	UV-18175/2008 Národná stratégia pre informačnú bezpečnosť v Slovenskej republike,
•	UV-9680/2008 Návrh Národnej koncepcie informatizácie verejnej správy,
•	UV-14848/2009 Návrh systému vzdelávania v oblasti informačnej bezpečnosti v SR,
•	UV-15678/2009 Návrh organizačného, personálneho, materiálno-technického a finančného zabezpečenia na vytvorenie špecializovanej jednotky pre riešenie počítačových incidentov (CSIRT.SK) v Slovenskej republike,
•	UV-19510/2009 Návrh koncepcie využívania softvérových produktov vo verejnej správe,
o	Príručka k Metodickému usmerneniu pre obstarávanie softvérových produktov vo verejnej správe,
•	UV-8245/2010 Návrh legislatívneho zámeru zákona o informačnej bezpečnosti,
•	UV-30564/2011 Systémový prístup štátu pri nákupe licencií SAP,
o	Systémový prístup štátu pri nákupe licencií SAP,
•	UV-21676/2014 Návrh centralizácie a rozvoja dátových centier v štátnej správe,
o	Metodické usmernenie MF SR č. MF/020304/2014-1721 na spracovanie analýzy stavu a potrieb informačno-komunikačných technológií a na spracovanie harmonogramu migrácie informačno-komunikačných technológií jednotlivých rezortov do dátového centra štátu,
•	UV-20462/2011 Návrh opatrení na zvýšenie transparentnosti v súvislosti s nákupom a využívaním informačno-komunikačných technológií vo verejnom sektore,
o	Metodický pokyn pre štandardný predmet zákazky, podmienky účasti vo verejnom obstarávaní a zmluvné podmienky v oblasti IKT (verzia 1.51),
•	UV-22321/2015 Návrh Koncepcie kybernetickej bezpečnosti Slovenskej republiky na roky 2015 – 2020.

2.2.	Dôvody vypracovania návrhu zákona
Zákon o ISVS bol schválený v roku 2006, pričom na konci roku 2006 bol vládou schválený Operačný program Informatizácia spoločnosti, v rámci ktorého by malo byť realizovaných 85 národných projektov, zameraných na informatizáciu verejnej správy. Odhliadnuc od značného posunu vo vývoji v oblasti IT, od schválenia zákona o ISVS bolo prijatých mnoho čiastkových úprav elektronizácie procesov pri výkone verejnej moci, ako aj právnych úprav, konštituujúcich rôzne rezortné ISVS a koncom roka 2013 aj zjednocujúca úprava výkonu procesov pri elektronickej komunikácii orgánov verejnej moci – zákon o e-Governmente. Samotný zákon o ISVS bol viackrát novelizovaný, avšak jeho základná štruktúra a filozofické nastavenie a východiská zostali nezmenené.

Prvým z dôvodov vypracovania nového zákona, ktorý by nahrádzal zákon o ISVS, je revízia jeho ustanovení nielen s ohľadom na vývoj v oblasti IT, ale aj s ohľadom na zmeny vo vnímaní a v stave realizácie informatizácie verejnej správy na Slovensku. 

V súčasnosti zákon o ISVS obsahuje podrobnú úpravu len vo vzťahu k štandardom ISVS, ktoré sú podrobne ustanovené výnosom o štandardoch. Ostatné oblasti správy ISVS sú v zákone o ISVS upravené buď len v minimálnej, všeobecnej rovine, bez podrobnej úpravy vykonávacími predpismi alebo vôbec. Zároveň tieto oblasti správy ISVS a jednotlivé povinnosti, ktoré zákon o ISVS ustanovuje, nie sú upravené systematicky, niektoré sa prekrývajú, nemajú logickú a procesnú súslednosť a nepokrývajú potrebné oblasti správy ISVS.  

Okrem toho úplne absentuje úprava správy ITVS, ako širšej oblasti, než je ISVS, čo je tiež dôvodom na vypracovanie nového zákona, s novou a širšou oblasťou vecnej pôsobnosti. 

Vypracovanie nového zákona je potrebné aj preto, aby bola jasne definovaná a oddelená kompetencia vedenia v správe ITVS, zverená jednému orgánu a následne upravené ucelené oblasti povinností v riadení v správe ITVS, od plánovania a prípravy realizácie ITVS, až po monitorovanie a vyhodnocovanie ich činnosti a kvality. Inými slovami, zavedenie systému do dnešného fragmentovaného stavu úpravy povinností povinných osôb a oprávnení MF SR a ich rozšírenie na celú oblasť ITVS.

V súvislosti s vyššie uvedeným je dôvodom aj zjednotenie spôsobov výkonu povinností povinných osôb a vedenia v správe ITVS, a to v súlade s jednotnými metodikami a referenčnými rámcami vedenia a riadenia v správe ITVS, ktoré sú všeobecne akceptované a používané. Dôvodom je teda nielen zavedenie nového systému, ale následne aj podzákonná úprava podrobností plnenia povinností jednotným spôsobom, v súlade s jednotnou metodikou a jednotnými referenčnými rámcami.

Z historických dôvodov sa v zákone o ISVS nachádzajú aj ustanovenia, ktorých súvis so správou ITVS je len veľmi vzdialený a ich prítomnosť v zákone o ISVS je daná tým, že v minulosti neexistoval predpis typu zákona o e-Governmente, ktorý by upravoval napríklad všeobecné postupy pri poskytovaní údajov z ISVS, povinnosti orgánov navzájom si poskytovať údaje a nevyžadovať ich od občanov a podobne. Keďže veľká časť týchto ustanovení je po prijatí zákona o e-Governmente duplicitná alebo stráca opodstatnenie, je vhodné nový zákon vypracovať tak, aby bol len zákonom o správe ITVS a neobsahoval ustanovenia, ktoré sa správy ITVS netýkajú.

3.	Obsah návrhu zákona
3.1.	Všeobecné ustanovenia
3.1.1.	Predmet úpravy a základné ustanovenia
Predmetom úpravy návrhu zákona bude výlučne vedenie a riadenie v správe ITVS a s tým súvisiace práva a povinnosti. 

Keďže podstatou prínosu návrhu zákona bude zmena v systéme vedenia a riadenia v správe ITVS, bude potrebné definovať pojem IT a pojem ITVS. Pod pojmom IT bude návrh zákona rozumieť
•	personálne zabezpečenie a procesné postupy v oblasti IT,
•	elektronické služby,
•	programové prostriedky a informačné systémy,
•	informačné činnosti a údaje,
•	technické prostriedky,
•	infraštruktúra, a to tak technologická, ako aj komunikačná.

Pod pojmom ITVS sa budú rozumieť také IT, ktoré slúžia na výkon pôsobnosti v oblasti verejnej správy povinnej osoby.

Správou ITVS bude návrh zákona rozumieť vedenie v správe ITVS a riadenie v správe ITVS, ako dve prepojené, ale samostatné oblasti. Na najvyššej úrovni detailu je možné vyjadriť vzťahy a interakcie medzi vedením a riadením v  správe ITVS, z ktorého bude návrh zákona vychádzať, vyjadriť nasledovne:

Základným účelom správy ITVS bude využitie ITVS na vytvorenie prostredia, v ktorom sú plánované, implementované a prevádzkované ISVS a regulácia všetkých ďalších k tomu potrebných IT, personálneho zabezpečenia a procesných postupov tak, aby výkon činnosti povinnej osoby v jej kompetenčnej oblasti bol zabezpečený v súlade s podmienkami, ustanovenými pre tento výkon všeobecne záväznými právnymi predpismi.

V súvislosti s vedením v správe ITVS bude návrh zákona upravovať pôsobnosť MF SR v oblastiach prípravy strategických dokumentov s celoslovenskou a nadrezortnou pôsobnosťou, vydávania vykonávacích právnych predpisov na základe zákonom ustanovených splnomocnení, schvaľovania  strategických dokumentov a určovania modelov správy ITVS ostatných povinných osôb, koordinácie a kontroly.

V súvislosti s riadením v správe ITVS bude návrh zákona upravovať práva a povinnosti povinných osôb pri správe ITVS, vypracúvanie vlastných strategických dokumentov a modelov správy ITVS v súlade s pravidlami ustanovenými vykonávacími predpismi a plnenie informačných a súčinnostných povinností.

Predmetom úpravy budú aj základné technické, technologické, programové a komunikačné podmienky vytvárania a prevádzky ISVS a poskytovania elektronických služieb.

3.1.2.	Pôsobnosť
Z vecného hľadiska sa návrh zákona bude vzťahovať na ITVS, ktorých súčasťou sú tiež ISVS. Návrh zákona bude chápať ISVS ako podmnožinu ITVS, teda ako dôležitú, avšak stále len časť celkového prostredia ITVS. 
Z hľadiska definície ITVS, ako aj ISVS, bude na účely vecnej pôsobnosti použitá dnešná podmienka, že ide o technológie, resp. systémy, ktoré sú v pôsobnosti povinnej osoby, ktoré povinná osoba spravuje a ktoré slúžia na výkon pôsobnosti, práv a povinností povinnej osoby podľa osobitných predpisov.
Negatívna vecná pôsobnosť bude zachovaná vo vzťahu k ITVS, ktoré slúžia na zabezpečenie obrany Slovenskej republiky, bezpečnosti Slovenskej republiky, utajovaných skutočností a citlivých informácií podľa § 3 ods. 14 a 15 zákona č. 541/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.

Z personálneho hľadiska bude pôsobnosť návrhu zákona ustanovená na povinné osoby. Vzhľadom na skutočnosť, že rozsah povinných osôb v zákone o ISVS sa osvedčil, aj návrh zákona bude vychádzať z tohto rozsahu a ponechá ho nezmenený. 
Negatívna personálna pôsobnosť zostane zachovaná vo vzťahu k Národnej banke Slovenska, t. j. ako dnes Národná banka Slovenska nebude povinnou osobou.

Zachované zostanú aj kompetencie Úradu vlády Slovenskej republiky (ďalej len „ÚV SR“) vo vzťahu k správe, prevádzke a rozvoju Govnetu, ako aj úloha národného prevádzkovateľa centrálnej informačnej infraštruktúry a centrálnej komunikačnej infraštruktúry Slovenskej republiky pre verejnú správu.

Vzhľadom na to, že najmä v oblasti obstarania a implementácie ITVS môžu jednotlivé koncepcie budovania či rozvoja ITVS, ako aj projekty realizácie tohto budovania či rozvoja, súvisieť s aktuálnou stratégiou reformy verejnej správy, upraví návrh zákona aj kompetenciu Ministerstva vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „MV SR“) v oblasti posudzovania, hodnotenia a schvaľovania návrhov týchto koncepcií a projektov. Z hľadiska spôsobu a rozsahu tejto kompetencie sa bude vychádzať najmä zo systému vzájomnej koordinácie medzi OP Integrovaná infraštruktúra a OP Efektívna verejná správa. 

Pokiaľ ide o súčasné delenie na správcu a prevádzkovateľa ISVS, vrátane ustanovenia zodpovedností a spôsobov určenia prevádzkovateľa a rozsahu jeho činností, jeho zachovanie sa v návrhu zákona v dnes ustanovenej podobe navrhuje zachovať vo vzťahu k ISVS. Vo vzťahu k ostatným zložkám ITVS bude návrh zákona tiež obsahovať obdobné spôsoby rozdelenia výkonu kompetencií a úloh v rámci riadenia v správe ITVS, avšak nie nevyhnutne striktne kopírujúce dnešné ustanovenia o správcovi a prevádzkovateľovi.

Základným prístupom k deleniu práv a povinností jednotlivých orgánov v oblasti správy ITVS bude zavedenie tzv. modelu „RACI – Responsible, Accountable, Consulted, Informed“. V praxi to bude znamenať rozdelenie „rolí“ jednotlivých orgánov, organizačných útvarov alebo osôb vo vzťahu k jednotlivým oblastiam tak, aby pre jednotlivé činnosti bol ustanovený 
•	orgán, organizačný útvar alebo osoba, ktorí sú povinní činnosť vykonať, 
•	orgán, organizačný útvar alebo osoba, ktorých zodpovednosťou je, aby bolo zabezpečené, že činnosť bude vykonaná, 
•	orgán, organizačný útvar alebo osoba, s ktorými sa vykonanie činnosti vopred konzultuje, resp. sa vopred informujú, prípadne činnosť podlieha ich schváleniu, ak je to potrebné a
•	orgán, organizačný útvar alebo osoba, ktorí sú informovaní o činnosti a jej výsledkoch po tom, ako je vykonaná, ak je to potrebné.

Predmetné rozdelenie nebude upravené v návrhu zákona pre jednotlivé činnosti, keďže to z povahy veci nie je možné, úprava tohto princípu bude preto premietnutá v prvom rade do interných systémov riadenia v správe ITVS a bude ich prepájať aj s činnosťami vedenia v správe ITVS. Snahou nebude zníženie flexibility procesov a preto aj posledné dve „roly“ budú používané len v prípade, ak je to potrebné.

3.1.3.	Vzťah k iným zákonom
V oblasti správy ITVS bude návrh zákona všeobecným predpisom, od ktorého úpravy nebude možné sa odchýliť, ak tak návrh zákona výslovne neustanoví. Vo vzťahu k oblastiam správy ITVS, upravujúcim najmä obstarávanie a implementáciu ITVS, bude návrh zákona pôsobiť popri všeobecne záväzných právnych predpisoch, ktoré sa vzťahujú na podmienky čerpania prostriedkov z fondov Európskeho spoločenstva, resp. ktoré upravujú oblasť verejného obstarávania. Osobitne v oblasti verejného obstarávania ITVS bude návrh zákona pôsobiť komplementárne k predpisom o verejnom obstarávaní, keďže ustanovením jednotných pravidiel najmä z pohľadu požiadaviek na IT riešenia a priebežným zverejňovaním a aktualizáciou informácií o plánovaných a realizovaných činnostiach povinných osôb by návrh zákona mohol priniesť zjednotenie a koordináciu najmä v oblasti tvorby opisov predmetov zákaziek vo verejnom obstarávaní ITVS. 

Návrh zákona bude vo vzťahu k oblasti kybernetickej bezpečnosti rešpektovať a vychádzať z právnej úpravy kybernetickej bezpečnosti, ktorú pripravuje Národný bezpečnostný úrad v súlade s plnením uznesenia vlády č. 328 zo dňa 17. júna 2015, ktorým vláda schválila Koncepciu kybernetickej bezpečnosti Slovenskej republiky na roky 2015 – 2020. V štádiu prípravy návrhu zákona sa preto plánuje, po konzultáciách s Národným bezpečnostným úradom, zabezpečiť prepojenie správy ITVS s pôsobnosťou podľa pripravovaného zákona o kybernetickej bezpečnosti tak, aby sa dosiahla komplexná úprava kybernetickej bezpečnosti v Slovenskej republike a boli rešpektované bezpečnostné zásady, metódy ochrany a minimálne bezpečnostné opatrenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

Na oblasť ochrany osobných údajov sa bude vzťahovať zákon č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z.z.

Pokiaľ ide o dostupnosť referencovaných technických noriem a referenčné rámce vo vzťahu k novým pravidlám správy ITVS, uvedených v časti 3.4., MF SR bude aktívne vytvárať možnosti prístupu k nim.
3.1.4.	Ostatné základné pojmy
Pre zachovanie sémantickej kontinuity sa v ďalších základných pojmoch bude v podstatnej miere vychádzať zo súčasnej úpravy zákona o ISVS.
Vzhľadom na to, že sa bude prijímať nová právna úprava, dôjde v určitej miere aj k úprave pojmov, vychádzajúc z posunu v oblasti legislatívy upravujúcej elektronizáciu výkonu verejnej moci, ako aj k redukcii pojmov, ktoré návrh zákona nebude používať, napr. pojmy, ktoré sa používajú len vo výnose o štandardoch.
3.1.5.	Legislatívny prístup k úprave v návrhu zákona

Vzhľadom na časté zmeny v oblasti IT, dané najmä vývojom technológií, ako aj z dôvodu potreby pružne reagovať na novovzniknuté požiadavky a v snahe zachovať návrh zákona prehľadný bude nová právna úprava vychádzať z prístupu stručnej a všeobecnej zákonnej úpravy a rozsiahlejšej vykonávacej právnej úpravy podrobností v regulácii jednotlivých vzťahov, ako aj v technických otázkach s tým spojených.

Vzhľadom na to, že okruh povinných osôb je široký a zahŕňa aj územnú samosprávu, ktorá má rôzny rozsah potrieb využívania ITVS, ako aj samotnej „závažnosti“ využívania ITVS a tomu zodpovedajúce možnosti a zdroje riadenia ITVS, bude návrh zákona umožňovať, aby územná samospráva po dohode delegovala výkon niektorých činností vo svojom mene na Datacentrum elektronizácie územnej samosprávy. Už dnešný právny stav umožňuje, aby Datacentrum elektronizácie územnej samosprávy prevzalo niektoré povinnosti správcov ISVS a keďže projekt Dátového centra obcí a miest má o.i. slúžiť na zabezpečenie elektronického výkonu verejnej moci územnou samosprávou, bude v týchto intenciách aj návrh zákon umožňovať „odstraňovanie tvrdosti požiadaviek na ITVS“ v pomeroch obcí a miest tým, že tieto úlohy bude môcť vykonávať práve Datacentrum elektronizácie územnej samosprávy. Tým bude v praxi zabezpečená jednotná aplikácia zákona, ktorá zároveň zodpovedá reálnym podmienkam výkonu činnosti a reálnym potrebám, vychádzajúcim z kompetencií, postavenia a organizácie územnej samosprávy.

Uvedené bude, samozrejme, realizované pri zachovaní všetkých ústavných obmedzení toho, čo vykonávacie právne predpisy môžu upravovať a čo musí byť upravené zákonom. Vykonávacie predpisy budú vydávané vo forme všeobecne záväzných právnych predpisov.

3.2.	Vedenie v správe ITVS
Vedenie v správe ITVS  bude návrh zákona chápať ako ucelenú činnosť, smerujúcu k nastaveniu efektívneho ITVS tak, aby bolo možné dosiahnuť ciele informatizácie a rozvoja ITVS, ako ich predpokladajú koncepčné a strategické dokumenty a na ich základe prijaté všeobecne záväzné právne predpisy. Základnými cieľmi vedenia v správe ITVS budú efektívne využitie ľudských zdrojov, technických, programových a iných prostriedkov, zariadení, finančných prostriedkov a času spojeného s realizáciou projektov. V zmysle § 36 zákona č. 575/2001 Z.z. v znení neskorších predpisov bude následne MF SR zodpovedné za prehodnocovanie a úpravu nastavených pravidiel správy ITVS, na účely dosiahnutia stanovených cieľov, pričom sledovanie a vyhodnocovanie splnenia nastavených cieľov bude realizované v strategických dokumentoch, najmä v rámci pravidelného hodnotenia Národnej koncepcie informatizácie verejnej správy.

Súčasťou vedenia bude nevyhnutne monitorovanie a kontrola výkonu správy ITVS, ako nástroje na dosiahnutie výkonu správy ITVS v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj nástroje na získavanie spätnej väzby na účely vykonávania riadenia. 

Vedenie bude v návrhu zákona neoddeliteľne spojené aj s koordináciou aktivít povinných osôb v oblasti výkonu správy IT v ich pôsobnosti.

Vedenie v správe ITVS bude podľa návrhu zákona vykonávať MF SR. Táto činnosť bude smerovať voči povinným osobám. Pokiaľ ide o napĺňanie cieľov aktuálnej stratégie reformy verejnej správy, ktoré súvisia alebo majú byť zabezpečené aj budovaním a rozvojom ITVS, bude ustanovený koordinačný mechanizmus medzi MF SR a MV SR na úrovni vedenia v správe ITVS, ktorý bude vychádzať zo systému vzájomnej koordinácie medzi OP Integrovaná infraštruktúra a OP Efektívna verejná správa.

Vedenie v správe ITVS bude v návrhu zákona chápané ako činnosť MF SR v troch prepojených, ale samostatných oblastiach, a to
•	usmerňovanie, ktorého obsahom bude najmä zjednocovanie spôsobov výkonu riadenia v správe ITVS, a to na základe výsledkov vyhodnocovania výkonu riadenia v správe ITVS
•	vyhodnocovanie, ktorého obsahom bude najmä posudzovanie informácií získaných z monitorovania a iných podnetov, týkajúcich sa výkonu riadenia v správe ITVS a
•	monitorovanie, ktorého obsahom bude najmä získavanie informácií na účely posudzovania výkonu riadenia v správe ITVS a na účely jeho usmerňovania.

Konkrétnymi výstupmi vedenia v správe ITVS, ktorých prostredníctvom bude MF SR pôsobiť na správu ITVS smerom (najmä) k povinným osobám, budú
•	vytváranie pravidiel správy ITVS,
•	optimalizácia jednotlivých riešení z hľadiska ich prínosu, s ohľadom na ich náklady,
•	riadenie a optimalizácia rizík,
•	optimalizácia vynakladaných zdrojov a
•	zabezpečenie informovanosti a komunikácie medzi povinnými osobami a inými dotknutými orgánmi s ohľadom na existujúce a plánované riešenia v oblasti ITVS a vyhodnocovanie podnetov dotknutých osôb.

Oblasť vytvárania pravidiel správy ITVS bude zahŕňať činnosť MF SR pri príprave Národnej koncepcie informatizácie verejnej správy, vydávaní vykonávacích právnych predpisov podľa návrhu zákona, spolupráci na tvorbe všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti informatizácie v pôsobnosti iných rezortov, metodickú činnosť a koordináciu aktivít povinných osôb a pravidelné poskytovanie informácií vláde o stave rozvoja a správy ITVS.

Vytváranie pravidiel správy ITVS bude vychádzať z priebežného hodnotenia aktuálnych pravidiel a ich aplikácie, potrieb informatizácie a stavu vývoja IT, ako aj plánovaného vývoja informatizácie na Slovensku. Návrh zákona ustanoví vecný okruh kľúčových indikátorov pre jednotlivé oblasti riadenia správy ITVS, ktorých podrobnosti a najmä hodnoty budú upravené vo vykonávacích predpisoch a podľa potreby rozpracované na metodickej úrovni v usmerneniach, na základe vyhodnocovania ktorých budú pravidlá správy aktualizované a menené. 

Oblasti optimalizácie jednotlivých riešení, riadenia a optimalizácie rizík a optimalizácie vynakladaných zdrojov sú úzko spojené a ich výstupy budú dôležitým podkladom pre rozhodovanie MF SR v ostatných procesoch vedenia v správe ITVS. Pôjde o činnosti, ktoré bude MF SR povinné zabezpečovať priebežne a ktoré budú spočívať v priebežnom posudzovaní existujúcich riešení a vytváraných riešení z hľadiska dosahovania cieľov, na ktoré sú určené či vytvárané, pri zohľadnení ich nákladov, z hľadiska ich rizík a z hľadiska existujúcich a plánovaných zdrojov, ktoré na ne majú byť vynaložené a ich dostupnosti.

Cieľom týchto činností vedenia je zabezpečiť najväčší prínos riešenia s ohľadom na vynaložené náklady, identifikovať riziká a minimalizovať ich, ako aj udržiavať riziká najviac v určenej akceptovateľnej miere a tiež zabezpečiť, že ľudské, materiálne a finančné zdroje na rozvoj a správu ITVS budú dostupné pri vynaložení primeraných a optimálnych nákladov.

Nástrojmi na dosahovanie a zabezpečenie týchto cieľov budú, okrem nastavených pravidiel správy ITVS a koordinácie aktivít povinných osôb aj kontrola a ukladanie opatrení na nápravu zisteného stavu.

 Oblasť zabezpečenia informovanosti a komunikácie bude spočívať v nastavení pravidiel poskytovania informácií povinnými osobami smerom k MF SR ohľadom ITVS v ich pôsobnosti, ako aj v nastavení odporúčaní na efektívnu komunikáciu medzi jednotlivými povinnými osobami, s cieľom dosiahnuť potrebnú mieru informovanosti medzi povinnými osobami, na účely poskytovania si vzájomnej súčinnosti a dosahovaniu synergií v tejto oblasti. Súčasťou týchto činností riadenia bude aj nastavenie pravidiel na komunikáciu smerom k tretím osobám, teda k verejnosti. Predmetná úprava žiadnym spôsobom nebude kolidovať s existujúcou úpravou zákona č. 211/2000 Z.z. v znení neskorších predpisov, najmä nebude zužovať jej pôsobnosť – pôjde skôr o aktívne zverejňovanie informácií v oblasti úpravy zákona. Osobitnou povinnosťou bude povinnosť poskytovania pravidelných informácií vláde o stave rozvoja a správy ITVS. 

MF SR tiež zabezpečí organizačný rámec pre umožnenie zapojenia zástupcov verejnosti v oblasti tvorby pravidiel v správe ITVS a ich účasti na pripomienkovaní návrhov týchto pravidiel a ich zmeny.

Samostatnou oblasťou vedenia v správe ITVS bude správa jednotného systému, prostredníctvom ktorého budú povinné osoby plniť povinnosti, uložené návrhom zákona. Predmetný systém bude návrhom zákona ustanovený ako jednotný a výlučný prostriedok na plnenie niektorých povinností povinných osôb, čo zároveň zabezpečí aj jednotné miesto na ukladanie a sprístupňovanie informácií v oblasti správy ITVS. Návrh zákona bude definovať základné funkcionality tohto systému a jeho správcu, ktorým bude MF SR. Vzhľadom na to, že pôjde o výlučný prostriedok na plnenie niektorých povinností povinných osôb, bude ustanovená aj povinnosť súčinnosti na strane MF SR na účely integrácie informačných systémov povinných osôb na tento systém, ak takáto integrácia bude potrebná. Z hľadiska spôsobu komunikácie povinných osôb s týmto systémom bude návrh zákona okrem integrácie umožňovať aj iné spôsoby komunikácie. 

Na účely zabezpečenia jednotného plnenia povinností je možné navrhnúť aj využitie dnešného metainformačného systému verejnej správy. 

Z dôvodu potreby zabezpečenia dostatočných a kvalitných personálnych kapacít na zabezpečenie správy ITVS, ako aj z dôvodu zjednodušenia výkonu niektorých činností pre povinné osoby, návrh zákona bude v rámci vedenia upravovať oprávnenie MF SR na zabezpečenie personálnej kapacity, na účely ich zdieľania jednotlivými povinnými osobami. Návrh zákona bude vychádzať z predpokladu, že ak povinná osoba nedisponuje potrebnými personálnymi kapacitami v rámci svojich vnútorných zdrojov, skôr, než tieto personálne kapacity získa zo zdrojov externých, bude mať povinnosť využiť kapacity MF SR a až ak to nebude možné, pristúpiť k získaniu externých personálnych kapacít. Zoznam dostupných kapacít bude viesť MF SR a sprístupňovať ho na verejne dostupnom mieste.

Takáto úprava nebude mať za cieľ suplovať bežné činnosti povinných osôb, ale bude zameraná na zabezpečenie podpory pri výkone špecializovaných činností. Obdobou je dnešné poskytovanie podpory MF SR prostredníctvom programovej kancelárie či architektonickej kancelárie. Centrálna možnosť poskytnutia podpory formou personálnych kapacít pre špecializované činnosti by mala zabezpečiť, okrem pomoci povinným osobám, aj jednotný prístup pri výkone týchto činností pri riadení v správe ITVS.

3.3.	Riadenie v správe ITVS
Pod riadením v správe ITVS bude návrh zákona rozumieť činnosti vykonávané povinnou osobou vo vzťahu k ITVS, s trvalým cieľom zabezpečovať a zlepšovať podmienky na výkon svojej pôsobnosti v elektronickej podobe. Riadenie v správe ITVS by malo byť charakterizované aktívnosťou, iniciatívou, zameraním na trvalý rozvoj informatizácie v pôsobnosti dotknutej osoby, pri dodržiavaní všeobecne záväzných právnych predpisov a realizácii pôsobnosti v rámci výkonu verejnej moci či iných úloh vo verejnom záujme. 

Vo vzťahu k MF SR, ako orgánu vedenia v správe ITVS sa podmienky a povinnosti pri riadení v správe ITVS v ich pôsobnosti použijú rovnako, ako pri iných osobách.

Návrh zákona zachová kompetencie MF SR, ÚV SR a ostatných inštitúcií verejnej správy vo vzťahu k integrovanej infraštruktúre, centrálnemu metainformačnému systému verejnej správy a nadrezortnému informačnému systému verejnej správy na úseku verejnej správy ministerstva, ak správcu neustanovuje osobitný predpis. Rovnako tak sa zachovajú kompetencie k zoznamu základných číselníkov a k správe základného číselníka životných situácií a základného číselníka úsekov verejnej správy a agend verejnej správy. Inými slovami, kompetencie vo vzťahu k ISVS, ktoré boli nastavené už s ohľadom na nové podmienky informatizácie a elektronizácie v poslednom období, zostanú zachované.

Zmenou, ktorú návrh zákona prinesie, je rozšírenie oblastí regulácie riadenia v správe ITVS, ako aj ustanovenie jednotného spôsobu plnenia povinností v rámci tohto riadenia. Kým dnešný zákon o ISVS kladie dôraz na fázu prevádzky a regulácie technických štandardov ISVS, návrh zákona bude chápať riadenie v správe ITVS širšie – ako činnosť, ktorá začína už pri plánovaní a nastavovaní podmienok na realizáciu riadenia, pokračuje samotným obstaraním ITVS a jeho implementáciou a cez fázu prevádzky a servisu presahuje aj do monitoringu a hodnotenia. Inými slovami, regulácia riadenia v správe ITVS bude pokrývať nielen celý životný cyklus, ale aj vnútorné organizačné nastavenie povinnej osoby, potrebné na riadne vykonávanie riadenia v správe ITVS, vrátane technológii k tomu potrebných. V tomto kontexte aj celý návrh zákona bude hovoriť o tomto prostredí ako o prostredí ITVS. 
3.3.1.	Plánovanie a organizácia
Oblasť plánovania a organizácie bude obsahovať povinnosti, smerujúce dovnútra organizácie povinných osôb. Tieto povinnosti sa budú týkať
•	nastavenia systému riadenia v správe ITVS u povinnej osoby,
•	určenie stratégie rozvoja a riadenia v správe ITVS a predovšetkým IT architektúry verejnej správy,
•	nastavenia organizačnej štruktúry, procesov a nástrojov, potrebných na riadenie v správe ITVS,
•	riadenia kľúčových zdrojov, ktorými sú ľudské zdroje, finančné prostriedky a prípadné externé kapacity,
•	nastavenie systému riadenia kvality, rizík a bezpečnosti.

Cieľom regulácie v tejto oblasti bude najmä nastavenie dlhodobej a udržateľnej stratégie rozvoja a stratégie riadenia v správe ITVS, ktorá zadefinuje ciele povinnej osoby v danej oblasti, ako aj rámcové nástroje na ich dosiahnutie. 

V súlade so stratégiou bude povinná osoba povinná vytvoriť také organizačné a procesné podmienky, aby jednak vedela realizovať svoje povinnosti v riadení v správe ITVS a tiež realizovať určené strategické ciele. Medzi organizačné podmienky budú patriť najmä určenie zodpovedných organizačných útvarov a riadiacich pozícií, a to jednotne pre všetky povinné osoby, vrátane personálnych predpokladov ich obsadenia. Procesné podmienky na druhej stane budú predstavovať najmä určenie postupov vo vzťahu k riadeniu a kontrole dodržiavania všeobecne záväzných právnych predpisov v tejto oblasti, ako aj k riadeniu kvality, rizík a bezpečnosti v rámci povinnej osoby, počas celého výkonu riadenia v správe ITVS.

Pokiaľ ide o personálne predpoklady obsadenia riadiacich pozícií, návrh zákona ustanoví povinnosť obsadzovať tieto pozície osobami, ktoré disponujú niektorým z certifikátov, osvedčujúcich schopnosti v riadení v správe ITVS. Okruh týchto certifikátov ustanoví vykonávací predpis, pričom pôjde o všeobecne rešpektované certifikáty, vydávané etablovanými organizáciami s medzinárodnou pôsobnosťou. 

V tejto oblasti bude nástrojom na plnenie povinností povinných osôb najmä interný predpis, ktorý povinné osoby vypracujú v súlade s návrhom zákona, schvália a budú dodržiavať.

Vo vzťahu k určeniu stratégie rozvoja a riadenia v správe ITVS návrh zákona musí byť upravený v súlade s povinnosťami určenými v bode „Určenie stratégie rozvoja a správy ITVS“ a bude nadväzovať na súčasný model povinnosti vypracúvať a pravidelne revidovať koncepciu rozvoja a správy ISVS.
3.3.2.	Obstaranie a implementácia
Oblasť obstarania a implementácie bude regulovať činnosti realizácie projektov v oblasti ITVS, predovšetkým budovania ISVS a najmä činností spojených s 
•	riadením projektov,
•	identifikovaním požiadaviek na IT riešenia a podmienok ich realizácie,
•	potrebou zabezpečenia zdrojov,
•	vykonaním potrebných zmien na úrovni organizačnej, ale aj procesnej,
•	riadením jednotlivých zdrojov a
•	riadením konfigurácii.

Cieľom regulácie v tejto oblasti bude v prvom rade zabezpečiť, aby všetky realizované projekty v oblasti ITVS boli uskutočňované v súlade s definovanou stratégiou rozvoja a správy ITVS, vychádzajúc z plánovaného a koordinovaného postupu a realizované s použitím štandardných modelov projektového riadenia.

Na dosiahnutie tohto cieľa bude povinná osoba povinná pred začatím projektu riadne identifikovať a popísať funkčné a technické požiadavky, vrátane identifikácie a úrovne možných rizík, s ohľadom na reálne potreby povinnej osoby a so zohľadnením dopadov zvoleného riešenia a dostupnými zdrojmi na jeho realizáciu. Osobitnou časťou prípravy projektu bude zhodnotenie alternatívnych riešení, z technického aj ekonomického pohľadu a ekonomické zdôvodnenie projektu.

Vo fáze obstarania budú teda ustanovené povinnosti, smerujúce k činnostiam pred samotným procesom verejného obstarávania ITVS, ktorý ako taký bude prebiehať podľa predpisov o verejnom obstarávaní. Keďže pôjde o pravidlá vo fáze pred samotným procesom verejného obstarávania, sústredené na riadnu identifikáciu požiadaviek a potrieb, cieľov a rizík, ako aj zdrojov, spojených s obstaraním, pôjde najmä o povinnosti smerujúce k odôvodneniu vybraného riešenia s ohľadom na možné alternatívy, ako aj k odôvodneniu zvoleného postupu jeho obstarania a implementácie. Pravidlá, ustanovené na identifikáciu požiadaviek by mali viesť aj ku kvalifikovanému definovaniu opisu predmetu zákazky.

Vo fáze implementácie riešenia budú ustanovené povinnosti vo vzťahu k realizácii zmien, ktoré si predmetné riešenie vyžiada a správnemu nakladaniu s existujúcimi zdrojmi, potrebnými na realizáciu daného riešenia. Súčasne s tým budú povinné osoby povinné udržovať príslušné technické informácie o realizovanom riešení v aktuálnom a správnom stave, vrátane informácií o väzbách medzi jednotlivými jeho prvkami.

Nástrojom plnenia týchto povinností bude jednak interný predpis, nastavujúci postupy plánovania projektov, procesného riadenia a implementácie projektov, ako aj projektová dokumentácia ku konkrétnemu projektu. Na úrovni plánovania bude ustanovená povinnosť vypracovať koncepciu budovania nových ITVS alebo rozvoja existujúcich ITVS, s odôvodnením potreby a spôsobu riešenia, ako aj jeho vhodnosti, rizík a plánovaných zdrojov.

Na účely zabezpečenia riadneho plnenia povinností v oblasti obstarania a implementácie ITVS bude ustanovená pôsobnosť MF SR vo vzťahu k schvaľovaniu konkrétnej koncepcie budovania či rozvoja ITVS, ako aj projekt realizácie tohto budovania či rozvoja. Ak pôjde o koncepciu či projekt, ktorý súvisí alebo napĺňa ciele aktuálnej stratégie reformy verejnej správy, bude ustanovená aj schvaľovacia kompetencia MV SR, vychádzajúc zo systému vzájomnej koordinácie medzi OP Integrovaná infraštruktúra a OP Efektívna verejná správa. Povinnej osobe bude uložené návrh koncepcie budovania či rozvoja ITVS, ako aj projekt realizácie tohto budovania či rozvoja podrobiť verejnému pripomienkovaniu, rovnakým spôsobom, aký sa používa na medzirezortné pripomienkové konanie pri návrhoch všeobecne záväzných právnych predpisov.

Projektová dokumentácia bude verejne prístupná. Pri určení informácií, ktoré sa nezverejňujú sa bude vychádzať z ustanovení zákona č. 211/2000 Z.z. v znení neskorších predpisov, pričom zverejňovanie nebude až na žiadosť, ale aktívne, z iniciatívy povinnej osoby.
3.3.3.	Prevádzka, servis a podpora
Oblasť prevádzky, servisu a podpory bude v mnohých aspektoch zodpovedať dnešným, všeobecne ustanoveným povinnostiam vo vzťahu k plynulosti a bezpečnosti prevádzky ISVS. V jej rámci budú návrhom zákona regulované
•	plynulosť a spoľahlivosť prevádzky ISVS,
•	zabezpečenie odstraňovania porúch a problémov pri prevádzke ISVS,
•	kontrola prevádzky ISVS,
•	nastavenie postupov vo vzťahu k poskytovaniu služieb pri poruchách a problémoch pri prevádzke ISVS,
•	bezpečnosť ISVS a údajov v nich,
•	postupy kontroly nakladania s údajmi v ISVS a kontroly používania ISVS. 

Cieľom regulácie v tejto oblasti je zabezpečenie riadneho poskytovania elektronických služieb, teda riadneho výkonu pôsobnosti povinnej osoby. Ide o oblasť, ktorá je podľa dnešného právneho stavu regulovaná najviac, chýba jej však najmä ustanovenie jednotného spôsobu plnenia uložených povinností. Návrh zákona preto prinesie zmenu najmä vo vzťahu k určeniu jednotného spôsobu zabezpečenia riadnej prevádzky ISVS, riešenia situácií, kedy dôjde k poruchám, chybám a výpadkom a nastavenie požadovaných úrovní tohto riešenia, ako aj zabezpečenie bezpečnosti ISVS a riadenia prístupov k údajom v ňom. Návrh zákona ustanoví aj povinnosť dodržiavať minimálne SLA parametre, ktorých hodnoty budú ustanovené vykonávacím predpisom. 

Nástrojom realizácie týchto povinností budú jednak interné dokumenty, nastavujúce postupy vo vzťahu k zabezpečeniu zákonom ustanovenej úrovne splnenia podmienok, ako aj konkrétne opatrenia na úrovni ISVS.
3.3.4.	Monitoring a hodnotenie výkonu riadenia v správe ITVS
Oblasť monitoringu a hodnotenia výkonu riadenia v správe ITVS bude sústredená na tri vecné okruhy, a to
•	riadne fungovanie prostredia ITVS,
•	systém kontroly a
•	súlad s podmienkami ustanovenými všeobecne záväznými právnymi predpismi.

Táto oblasť je kontrolou, vykonávanou priamo povinnou osobou. Zahŕňa v prvom rade postupy, ktoré pravidelne monitorujú celé IT prostredie povinnej osoby, zbierajú údaje o jeho fungovaní a vyhodnocujú, či spĺňa funkčné a výkonnostné požiadavky a či fungovanie ITVS a najmä ISVS je v súlade s kritériami, ktoré boli na jeho fungovanie určené a obsahuje aj postup prijímania opatrení na nápravu zistených nedostatkov. Vzhľadom na to, že všetky povinné osoby nebudú orgánmi štátnej správy a ani samotná činnosť, ktorá bude kontrolovaná nebude výkonom štátnej správy, nepôjde o vnútornú kontrolu podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 10/1996 Z.z. o kontrole v štátnej správe v znení neskorších predpisov. Z uvedených dôvodov aj návrh zákona bude obsah kontrolnej činnosti a aj jej postupy definovať osobitne. 

V rámci monitoringu a hodnotenia výkonu bude povinná osoba povinná pravidelne monitorovať a vyhodnocovať účinnosť nastavených postupov kontroly a navrhovať ich úpravu, ak nebudú fungovať riadne. Informácie monitoringu a hodnotenia výkonu riadenia v správe ITVS budú verejne prístupné. Pri určení informácií, ktoré sa nezverejňujú sa bude vychádzať z ustanovení zákona č. 211/2000 Z.z. v znení neskorších predpisov, pričom zverejňovanie nebude až na žiadosť, ale aktívne, z iniciatívy povinnej osoby.

Posledným okruhom je procedúra zhody (compliance), teda vnútorné postupy povinnej osoby, ktorých úlohou je zabezpečiť, že všetky postupy riadenia v správe ITVS a fungovania ITVS sú v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi a ostatnými záväznými požiadavkami, napríklad zmluvného charakteru.

Nástrojom realizácie týchto povinností budú interné dokumenty, nastavujúce postupy vo vzťahu k zabezpečeniu ich plnenia.

3.4.	Štandardy, normy a referenčné rámce pre úpravu podrobností v správe ITVS
Vzhľadom na skutočnosť, že návrh zákona má ambície priniesť zmenu do systému vedenia a riadenia správy ITVS, štandardy pre ISVS nebudú návrhom zákona výraznejšie dotknuté, a to tak pokiaľ ide o ich zákonnú reguláciu, ako aj pokiaľ ide o ich podzákonnú reguláciu. Predpokladá sa, že bude v zásadnej miere prebratý dnešný právny stav. 

Pokiaľ ide o normy a referenčné rámce vo vzťahu k novým pravidlám správy ITVS, návrh zákona a podzákonné predpisy budú vychádzať najmä z týchto dokumentov:
•	COBIT® 5,)
•	STN ISO/IEC 38500: 2011 Korporátna governancia informačných technológií (37 9791), 
•	STN ISO/IEC 20000-1: 2014 Informačné technológie. Manažérstvo služieb. Časť 1: Požiadavky na systém manažérstva služieb (36 9788),  
•	STN ISO/IEC 20000-2: 2008 Informačné technológie. Manažment služieb. Časť 2: Odporúčania z praxe (36 9788),
•	ITIL® v3,
•	TOGAF® v9.

3.5.	Správne delikty a sankcie
Systém správnych deliktov a sankcií za ne bude upravený obdobne, ako v dnes platnom zákone o ISVS. Za porušenie povinností správcov ISVS budú ako sankcie ukladané pokuty, pričom návrh zákona bude ustanovovať skutkové podstaty správnych deliktov pre najzávažnejšie porušenia povinností s osobitnými sadzbami pokút a všeobecnú skutkovú podstatu porušenia inej zákonnej povinnosti s jednotnou sadzbou pokuty.

V rámci prípravy návrhu zákona bude predkladateľ hľadať spôsob rozšírenia prostriedkov právnej ochrany pre občanov v prípade, keď orgány verejnej moci nedodržujú predpisy na úseku správy ITVS, najmä štandardy a z tohto dôvodu je občanom to znemožnený alebo výrazne sťažený prístup k poskytovaným elektronickým službám.

3.6.	Prechodné a záverečné ustanovenia
V prechodných ustanoveniach návrh zákona ustanoví prechodné obdobie dvoch rokov, počas ktorého budú povinné osoby povinné zosúladiť svoje interné predpisy s ustanoveniami návrhu zákona.

Účinnosť návrhu zákona sa predpokladá v druhom polroku roku 2017. Zároveň, v rozsahu, v ktorom to umožní platná právna úprava, budú vybrané časti (najmä pokiaľ ide o oblasť plánovania a oblasť obstarania) zapracované do existujúcich právnych predpisov alebo metodických a iných usmernení tak, aby ich bolo možné využiť predovšetkým v rámci projektov Operačného programu Integrovaná infraštruktúra už v roku 2016.

4.	Vykonávacie právne predpisy

Z hľadiska systematiky sa navrhuje vychádzať z dvoch oblastí, upravených vykonávacími predpismi, pričom deliaca línia medzi nimi spočíva najmä v tom, že najmä technické a technologické otázky budú upravené naďalej v rámci štandardov a „procesné“ podrobnosti v rámci druhého vykonávacieho predpisu. Môže dochádzať k zdanlivému prekryvu spôsobenému určitou sémantikou, avšak vykonávacie predpisy k podrobnostiam v správe ITVS a bezpečnosti v správe ITVS nebudú zasahovať do oblasti štandardov, ale budú zamerané na procesy, s prihliadnutím na to, čo všetko je potrebné na ich efektívne plnenie. Presný mechanizmus je taktiež určený východiskovým rámcom COBIT.  Predpokladá sa tiež to, že práve týmto ustanovením podrobností vo vykonávacích predpisoch budú vznikať ďalšie požiadavky na štandardizáciu (napr. v oblasti dátových štandardov, pozícii v oblasti riadenia ITVS).

Obdobne, ako sú už dnes upravené spôsoby ustanovenia napríklad referenčných registrov v zákone o e-Governmente alebo základných číselníkov a určovania ich gestora v zákona o ISVS, bude pri príprave návrhu zákona dôsledne posúdená možnosť úpravy niektorých oblastí technického či technologického charakteru ich zverejňovaním na ustanovenom mieste alebo v ustanovených ISVS, bez potreby úpravy vo vykonávacom predpise. Takéto spôsoby úpravy budú predmetom pripomienkovania obdobným spôsobom, ako návrhy právnych predpisov.
4.1.	Štandardy
Ako uvádzame vyššie, v oblasti dnešných štandardov ISVS sa neplánuje zásadná zmena. Vykonávací predpis, ustanovujúci štandardy, by mal upravovať nasledovné oblasti:
•	Technické štandardy,
•	Bezpečnostné štandardy,
•	Dátové štandardy,
•	Štandardy elektronických služieb verejnej správy,
•	Štandardy poskytovania údajov v elektronickom prostredí,
•	Štandardy poskytovania cloud computingu a využívania cloudových služieb,
•	Štandardy pre formáty elektronických dokumentov podpísateľných elektronickým podpisom,
•	Štandardy pre základné číselníky,

4.2.	Podrobnosti o správe ITVS a bezpečnosti v správe ITVS
Vykonávací predpis upravujúci podrobnosti o správe ITVS bude rozdelený na dve časti, bude teda pokrývať tak vedenie, ako aj riadenie v oblasti ITVS. Okrem toho bude potrebné v časti Štandardov zaviesť aj štandardy pre riadiace pozície v oblasti riadenia ITVS, a to v súlade s vyhláškou Štatistického úradu Slovenskej republiky č. 516/2011 Z.z., ktorou sa vydáva Štatistická klasifikácia zamestnaní a rámcom SFIA (Skills Framework for the Information Age version 5, ktorý je harmonizovaný s východiskovou normou COBIT).

Tak pre vedenie, ako aj pre riadenie správy ITVS bude vykonávací predpis vždy upravovať jednotlivé oblasti v nasledujúcich aspektoch
•	Princípy,
•	Postupy (procesy),
•	Organizačná štruktúra,
•	Spôsob vzájomnej komunikácie a kooperácie,
•	Informácie a dátové štandardy,
•	Informačné systémy pre zabezpečenie postupov,
•	Zručnosti a kompetencie  (s odkazom na Štandardy riadiacich pracovných pozícii pre riadenie správy v oblasti informačných technológii).

Východiskom pri príprave vykonávacích predpisov bude, najmä vo vzťahu k obstaraniu a implementácii v správe ITVS, úprava podrobností na takej úrovni, aby sa v čo najväčšej miere zamedzilo možnosti odlišných úprav v interných predpisoch povinných osôb a dosiahol sa jednotný postup povinných osôb pri riadení v správe ITVS.