Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Legislatívny zámer zákona o výkone správy v oblasti informačných technológií verejnej správy 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	72  / 17 	
Počet vyhodnotených pripomienok	72 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	53  / 17 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	5  / 0 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	14  / 0 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
2 .	Ústav pamäti národa 	 	 	 	x 	
3 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
4 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
5 .	Sociálna poisťovňa 	 	 	 	x 	
6 .	Slovenská advokátska komora 	 	 	 	x 	
7 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Kancelária prezidenta Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
9 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	 	 	 	x 	
10 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
11 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
12 .	Košický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
13 .	Bratislavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
14 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
15 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
16 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
17 .	Žilinský samosprávny kraj 	 	 	x 	 	
18 .	Notárska komora Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
19 .	Slovenská živnostenská komora 	 	 	 	x 	
20 .	Rada pre vysielanie a retransmisiu 	 	 	 	x 	
21 .	IT Asociácia Slovenska 	 	 	 	x 	
22 .	Kancelária Národnej rady Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Poštový regulačný úrad 	 	 	 	x 	
24 .	Tlačová agentúra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
25 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
26 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	 	 	 	x 	
27 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	 	x 	
29 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
31 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
32 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
33 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
34 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
35 .	Nitriansky samosprávny kraj 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
36 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
37 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
38 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
39 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
40 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	16 (12o,4z) 	 	 	 	
41 .	Kancelária Ústavného súdu Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
42 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
43 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
44 .	Kancelária verejného ochrancu práv 	 	 	 	x 	
45 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
46 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
47 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
48 .	Rozhlas a televízia Slovenska 	 	 	 	x 	
49 .	Národný bezpečnostný úrad 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
50 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
51 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
52 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
53 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
54 .	Sekcia európskych programov 	 	 	 	x 	
55 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	 	x 	
56 .	Sekcia systemizácie a mzdovej politiky 	 	 	 	x 	
57 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
58 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
59 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
60 .	Konferencia biskupov Slovenska 	 	 	 	x 	
61 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
62 .	Spoločnosť pre otvorené informačné technológie 	19 (8o,11z) 	 	 	 	
63 .	Verejnosť 	 	1 (1o,0z) 	 	 	
	SPOLU	71 (54o,17z) 	1 (1o,0z) 	14 	31 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
ÚOOÚ 	K navrhovanému materiálu ako celku 
Navrhujeme doplniť odkaz na legislatívnu úpravu ochrany osobných údajov v zmysle zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Odôvodnenie: 
Prostredníctvom IT budú spracúvané aj značné objemy dát, ktoré svojou povahou budú môcť byť klasifikované aj ako osobné údaje v zmysle zákona o ochrane osobných údajov, je preto vhodné, aby sa v navrhovanom materiáli nachádzala aj referencia k povinnosti rešpektovať príslušnú legislatívu. Jedným z možných riešení je aj zahrnutie tejto informácie do bodu 3.1.3. navrhovaného materiálu. 
 	O 	A 	 	
NBS 	 
Podľa bodu 3.1.2. návrhu legislatívneho zámeru zákona o výkone správy v oblasti informačných technológií verejnej správy (ITVS) upravujúceho pôsobnosť, z personálneho hľadiska bude pôsobnosť návrhu zákona ustanovená na povinné osoby. Vzhľadom na skutočnosť, že rozsah povinných osôb sa v súčasnosti platnom zákone č. 275/2006 Z.z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa osvedčil, aj návrh zákona podľa predloženého legislatívneho zámeru bude vychádzať z tohto rozsahu. Negatívna personálna pôsobnosť zostane zachovaná vo vzťahu k Národnej banke Slovenska, to znamená, tak ako v platnom zákone č. 275/2006 Z.z. Národná banka Slovenska nebude povinnou osobou. 
K predloženému návrhu legislatívneho zámeru z hľadiska pôsobnosti Národnej banky Slovenska neuplatňujeme pripomienky. 

 	O 	A 	 	
MPRV SR 	Všeobecne 
Vzhľadom na povinné osoby, odporúčame minimalizovať počet metodických usmernení a nahradiť ich všeobecne záväznými právnymi predpismi. 	O 	A 	Predkladateľ na to bude pamätať pri príprave návrhu zákona a vykonávacích predpisov. 	
ÚGKK SR 	3 - Obsah návrhu zákona bod 3.1 - 3.1.1. 
Navrhujeme preformulovať znenie textu uvedeného nad tabuľkou. Rovnaká pripomienka platí k textu uvedeného pod tabuľkou (štvrtý riadok), zrejme je potrebné vypustiť predložku "v" pred slovami "povinnej osoby". Gramatická pripomienka. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	3. - Obsah návrhu zákona - 3.1.3. - Vzťah k iným zákonom 
Žiadame podrobnejšie upraviť časť týkajúcu sa vzťahu zákona o výkone správy v oblasti informačných technológií verejnej správy k osobitným zákonom. 

V tejto súvislosti je potrebné konkrétnejšie a podrobnejšie upraviť vzťah všeobecného zákona k ostatným špeciálnym zákonom, napr. od ktorých oblastí úpravy sa nebude možné odchýliť, ktorá oblasť bude ponechaná na úpravu obsiahnutú v osobitnom predpise. 

 	O 	N 	Predkladateľ v tejto fáze neidentifikuje oblasti, pripúšťajúce odlišnú úpravu, avšak táto možnosť je otvorená najmä diskusiám pri príprave návrhu zákona. 	
NSK 	Bez pripomienok 
Bez pripomienok 	O 	A 	 	
MO SR 	Všeobecne k materiálu 
1. Celý materiál odporúčame upraviť po gramatickej stránke. Napríklad v štvrtom odseku piatom bode predkladacej správy odporúčame slová „uverené vyššie“ nahradiť slovami „uvedené vyššie“, v štvrtom bode doložky vybraných vplyvov odporúčame za slovami „zákona č. 275/2006“ vložiť slová „Z .z.“ a v desiatom bode slovo „plánujme“ nahradiť slovom „plánujeme“, na str. 3 návrhu legislatívneho zámeru zákona v bode 1.1 odporúčame pojem „enterprise architektúra“ nahradiť iným vhodným slovenským ekvivalentom, resp. tento pojem vysvetliť a v prípade ponechania tohto pojmu odporúčame zosúladiť písanie tohto pojmu lebo na str. 14 sú tieto slová uvedené s veľkými začiatočnými písmenami, na str. 5 v bode 2.1 v druhom odseku odporúčame za slovami „pojmy týkajúce“ vložiť slovo „sa“ a v poslednom odseku za slovami „Zberu systému“ odporúčame z dôvodu zrozumiteľnosti textu vypustiť slovo „zberu“, na str. 6 odporúčame z dôvodu duplicity vypustiť predposledný bod, keďže uvedený metodický pokyn Ministerstva financií Slovenskej republiky je uvedený už v predchádzajúcom bode, na str. 11 v druhom odseku odporúčame skratku „IVTS“ nahradiť správnou legislatívnou skratkou, a to „ITVS“, na str. 9 v bode 3.1.1. v druhom odseku piatom bode odporúčame na koniec textu doplniť čiarku, na str. 12 v bode 3.2 v prvom odseku odporúčame slová „Základnými cieľom“ nahradiť slovom „Základným cieľom“ , na str. 15 v bode 3.3.2 v predposlednom odseku odporúčame slová „štandardným modelov“ nahradiť slovami „štandardných modelov“ a pod. 
2. Vzhľadom na to, že prostredníctvom informačných technológií budú spracúvané údaje, ktoré budú mať charakter osobných údajov v zmysle zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov odporúčame do návrhu legislatívneho zákona zapracovať odkaz na uvedený zákon. 
 	O 	ČA 	V návrhu zákona budú používané pojmy v štátnom jazyku, každopádne pojem „enterprise architektúra“ je všeobecne používaný a jeho obsah je známy, preto ho predkladateľ v tomto materiály považuje za vhodné použiť. 	
MO SR 	K bodu 1 návrhu legislatívneho zámeru zákona k časti „Cieľ a základné oblasti úpravy návrhu zákona“ 
1. V bode 1.1 na str. 4 v druhom odseku sa uvádza, že cieľom návrhu zákona je zmeniť základné filozofické a systémové nastavenia v danej oblasti, ktoré dnes ustanovuje zákon č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Uvedený zákon obsahuje úpravu oblasti vydávania elektronických odpisov a výstupov z informačného systému verejnej správy, ako aj posudzovanie systému zberu vyhlásení o podpore iniciatívy občanov. Predkladané znenie návrhu legislatívneho zámeru zákona však uvádza, že tieto oblasti systémovo nepatria medzi oblasti, ktoré by mal zákon o správe informačných technológii verejnej správy upravovať (str. 6). Z obsahu predkladaného materiálu nie je zrejmé ako, resp. akou právnou úpravou budú vyššie uvedené oblasti riešené po zavedení novej právnej úpravy. Oblasť posudzovania systému zberu vyhlásení o podpore iniciatívy občanov je pritom do súčasnej právnej úpravy zakomponovaná v súlade s požiadavkami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 211/2011 zo 16. februára 2011 o iniciatíve občanov. S cieľom zamedzenia vzniku právneho vákua preto odporúčame dopracovať predkladaný návrh legislatívneho zámeru zákona o informácie, aká právna úprava bude riešiť absentujúce oblasti. 
2. V texte návrhu legislatívneho zámeru zákona sa uvádza, že by malo ísť o nastavenie efektívneho systému s cieľom dosiahnuť okrem iného aj efektívnejšie využívanie finančných prostriedkov (str. 12 odsek 1), resp. optimalizáciu jednotlivých riešení z hľadiska ich prínosu, s ohľadom na ich náklady (str. 12 v časti „Konkrétne výstupy vedenia ...“). Predkladaný materiál má zároveň ambíciu v oblasti obstarania a implementácie regulovať činnosti realizácie projektov v oblasti informačných technológií verejnej správy, najmä činností spojených napr. s potrebou zabezpečenia zdrojov (str. 15). Oblasť financovania informačných technológií, resp. činnosť zabezpečenia zdrojov je úzko spojená s transparentnosťou a v prostredí Slovenskej republiky je realizovaná prostredníctvom programového rozpočtovania. Predkladaný návrh legislatívneho zámeru zákona by preto podľa nášho názoru mal definovať pravidlá aj pre oblasť transparentnej alokácie a čerpania finančných zdrojov, a to prostredníctvom procesov zostavovania štátneho rozpočtu, ako i monitoringu čerpania pridelených finančných prostriedkov. Stanovením principiálne jednotných pravidiel v rámci subjektov podieľajúcich sa na realizácii projektov v rámci informačných technológií verejnej správy, minimálne stanovením jednotných pravidiel vo väzbe na programovú štruktúru tak, aby transparentnosť s nakladaním s finančnými prostriedkami verejných zdrojov bola dosiahnuteľná. Vzhľadom na uvedené odporúčame dopracovať predkladaný materiál v zmysle uvedenej pripomienky. 
 	O 	ČA 	Pokiaľ ide o prvú pripomienku, informácia bola doplnená v časti 2.1. 
Pokiaľ ide o druhú pripomienku, táto oblasť je pokrytá zákonom o rozpočtových pravidlách a ostatnými predpismi v oblasti nakladania s verejnými zdrojmi a ich rozpočtovania a predkladateľ zastáva názor, že existujúca úprava je dostatočná. 
 	
MO SR 	K bodu 3.1.2 návrhu legislatívneho zámeru zákona k časti „Pôsobnosť“ 
V bode 3.1.2 návrhu legislatívneho zámeru zákona sa uvádza, že bude zachovaná negatívna vecná pôsobnosť vo vzťahu k informačným technológiám verejnej správy, ktoré slúžia na zabezpečenie obrany Slovenskej republiky, bezpečnosť Slovenskej republiky a utajovaných skutočností. Uvedené negatívne vymedzenie vecnej pôsobnosti návrhu zákona berieme na vedomie s tým, že táto výnimka bude zachovaná aj pri spracúvaní paragrafového znenia návrhu zákona. 
 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	K vlastnému materiálu: 
1. V bode 3.1.2 Pôsobnosť pri výpočte negatívnej vecnej pôsobnosti zákona ÚJD SR žiada slová „a utajovaných skutočností“ nahradiť slovami „utajovaných skutočností a citlivých informácií podľa § 3 ods. 14 a 15 zákona č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“. 

Odôvodnenie: podľa § 2 ods. 2 písm. a) zákona o e-Governmente sa tento zákon nevzťahuje na výkon verejnej moci elektronicky a elektronickú komunikáciu orgánov verejnej moci navzájom, ak sú ich obsahom utajované skutočnosti alebo citlivé informácie, pri ktorých je odkaz na § 3 ods. 14 a 15 atómového zákona. Vzhľadom na uvedené je potrebné vyňať z vecnej pôsobnosti zákona i ITVS, ktoré slúžia na zabezpečenie citlivých informácií. 

 	O 	A 	 	
ÚJD SR 	k vlastnému materiálu 
2. K bodu 4. Vykonávacie predpisy. ÚJD SR odporúča, aby vykonávacie predpisy boli vydávané výlučne vo forme všeobecne záväzných predpisov zverejnených v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, napr. vyhláškach, výnosoch, opatreniach a pod., nie však formou metodických pokynov, ktoré nie sú zverejnené v Zbierke zákonov Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: text odôvodnenia je súčasťou pripomienky. 
 	O 	A 	Doplnené do časti 3.1.5. 	
ÚNMS SR 	K vlastnému materiálu 
V bode 3.4 druhý odsek Štandardy, normy a referenčné rámce pre úpravu podrobností v správe ITVS navrhujeme nasledovné znenie slovenských technických noriem: 
„STN ISO/IEC 38500: 2011 Korporátna governancia informačných technológií (37 9791), 
STN ISO/IEC 20000-1: 2014 Informačné technológie. Manažérstvo služieb. Časť 1: Požiadavky na systém manažérstva služieb (36 9788), 
STN ISO/IEC 20000-2: 2008 Informačné technológie. Manažment služieb. Časť 2: Odporúčania z praxe (36 9788),". 

Odôvodnenie: Použité označenia slovenských technických noriem sú uvedené nesprávne a zároveň odporúčame používať nedatované odkazy na slovenské technické normy (t.j. bez uvedenia roku vydania za číslom normy), nakoľko v takomto prípade sa používa vždy aktuálne platná slovenská technická norma. Dovoľujeme si upozorniť na skutočnosť, že v právnych predpisoch sa podľa Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky odkazy na technické normy používajú len ako odkazy na poznámku pod čiarou. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	k celému materiálu 
Zameniť v celom texte Ministerstvo financií a MF SR za slovo ministerstvo. Do úvodu pridať časť, že v súčasnosti kompetencie ministerstva vykonáva Ministerstvo financií SR. 

Odôvodnenie: 
Používať pojmy tak, ako je to v zákone 275/2006 Z.z. V prípade presunu kompetencií v budúcnosti bude jednoduchšia úprava zákonnej normy. 
 	O 	N 	Predkladateľ rozumie pripomienke a pri príprave paragrafového znenia bude postupovať, ako to navrhuje ÚV SR. V legislatívnom zámere však z hľadiska prehľadnosti a menšej formálnosti navrhuje ponechať zavedené skratky. 	
ÚV SR 	k celému materiálu 
V legislatívnom zámere zákona je potrebné dopracovať: 
• definovanie spoločnej integrovanej komunikačnej infraštruktúry VS a 
• kompetencie Úradu vlády SR ako správcu, národného prevádzkovateľa centrálnej informačnej a centrálnej komunikačnej infraštruktúry SR pri vedení, riadení, plánovaní, obstarávaní, implementácií, prevádzke, servise, podpore, monitoringu a hodnotení výkonu centrálnej informačnej infraštruktúry a centrálnej komunikačnej infraštruktúry a spoločnej integrovanej komunikačnej infraštruktúry VS a ich služieb. 

Odôvodnenie: 
Kompetencie národného prevádzkovateľa centrálnej informačnej a centrálnej komunikačnej infraštruktúry SR má Úrad vlády SR Podľa § 4a zákona č. 275/2006 Z.z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 	Z 	A 	 	
ÚV SR 	k celému materiálu 
V legislatívnom zámere zákona je potrebné dopracovať: 
Definovanie jednoznačných kompetencií a zodpovednosti povinných osôb alebo Ministerstva financií SR za neprerušený výkon štátnej správy povinnej osoby, ktorý je zabezpečený informačnými technológiami v kompetencii Ministerstva financií SR. 

Odôvodnenie: 
V legislatívnom zámere zákona sú definované kompetencie a povinnosti vzťahujúce sa len na plánovanie, obstaranie, prevádzku, servis a podporu informačných technológii VS. Dôsledky centralizácie kompetencií vzťahujúcich sa na informačné technológie VS na zodpovednosť povinných osôb za výkon štátnej správy v ich kompetencii, zabezpečovaný ale informačnými technológiami v kompetencii Ministerstva financií SR, nie sú v legislatívnom zámere zákona definované a riešené. Navrhujeme napríklad, aby zákon definoval minimálnu úroveň parametrov poskytovaných služieb (tzv. SLA parametre) pre použitie v rámci IS VS. Riešenie tejto problematiky je potrebné riešiť v zákone, nižšia právna norma je nedostatočná. 
 	Z 	A 	 	
ÚV SR 	k celému materiálu 
Pojem IT VS nahradiť pojmom IKT VS a vysvetliť ho v súlade s definíciami používanými na úrovni EÚ. Zároveň ponechať definíciu IS VS a používať vždy, keď je to relevantné kombináciu IKT VS a IS VS. 

Odôvodnenie: 
Napríklad v kap. 2.2. je namiesto IS VS zrazu použitý pojem IT VS. Nie je jasné, či do IT VS patria aj komunikačné systémy, riadiace a bezpečnostné systémy v budovách verejnej správy, osobná mobilná technika zamestnancov, elektronika vecí (Internet of Things - IoT). Navyše všetky riadiace a vykonávacie akty EÚ hovoria nie o IT ale o IKT, preto by to bolo potrebné zosúladiť. 
IT znamená informačné technológie a ich využitie, nie aj elektronické informačné služby verejnej správy. Vznikne nekonzistencia medzi EÚ smernicami a lokálnym zákonom. Bude potrebné namiesto všezahŕňajúcej definície použiť viacero špecializovanejších, napríklad navrhovanú kombináciu. 
 	O 	N 	Predkladateľ zastáva názor, že pojem IKT VS nie je v súlade definíciami na úrovni EU. Vychádzame z ustálenej terminológie využívania pojmu IT, ako je napr. IT governance. Pričom v tomto prípade je IT uvedené v slovenskej technickej norme ISO/IEC 38500, uvádzané ako „1.6.7 Informačné technológie (IT) 1.6.7 Information technology (IT) Zdroje potrebné na získanie, spracovanie uskladnenie a šírenie informácií. Tento výraz tiež zahŕňa komunikačné technológie (CT) a spoločný termín informačné komunikačné technológie (ICT).“ 	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 1.1. 
V kap. 1.1., v 3. odstavci žiadame definovať pojmy „výkon verejnej správy“ a „výkon verejnej moci”. 

Odôvodnenie: 
V definícii informatizácie verejnej správy v 1. odstavci tejto kapitoly je uvedený len pojem „výkon verejnej správy“, v ďalšom texte dokumentu sa už tento pojem nevyskytuje a operuje sa s pojmom „výkon verejnej moci“. 
 	O 	N 	Predmetná kapitola, resp. časť legislatívneho zámeru neobsahuje definície pojmov a preto predkladateľ nepovažuje doplnenie definície za potrebné. 	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 1.1. 
V kapitole 1.1., v 6. odstavci žiadame prvú vetu preformulovať. 

Odôvodnenie: 
Z textu nie je jasné k akému „posunu nedošlo“, ani čo sa myslí pod „nastavením správy IT“, ako aj vzťah týchto skutočností k aplikácii platného zákona o ISVS. 
 	O 	N 	Predmetná veta vyplýva z toho, čo je uvedené v predchádzajúcich odsekoch tejto časti. 	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 2.1. 
V kap. 2.1. v 5. odstavci: 
Vypustiť text "Metodický pokyn Ministerstva financií Slovenskej republiky číslo MF/028608/2010-1612 zo dňa 16.12.2010 na zostavenie a aktualizáciu základného číselníka úsekov verejnej správy a agend verejnej správy," 

Odôvodnenie: 
V odseku vydaných vykonávacích právnych predpisov a metodických pokynov ide o duplicitné použitie jedného metodického pokynu MF SR v dvoch za sebou idúcich bodoch. Jedno znenie ponechať. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 2.1. 
Vysvetliť pojem Orgán verejnej moci 

Odôvodnenie: 
V kap. 2.1. sa materiál odvoláva na pojem „orgán verejnej moci“ v zákone o eGov. Zákon o eGov neexistuje, je potrebné používať adekvátne pomenovanie zákona, ide o predpis č. 305/2013 Z. z. (zákon o e-Governmente). V uvedenom zákone nie je orgán verejnej moci definovaný. Nemožno preto argumentovať voči neúplnému obsahu daného pojmu, najprv je ho potrebné definovať. Tento pojem je pre navrhovaný zákon kľúčovým pojmom. 
 	O 	ČA 	Pre návrh zákona z hľadiska povinností je kľúčovým vymedzenie povinnej osoby. V namietanej časti, resp. vete sa odkazuje na pojem „orgán verejnej moci“ len v tom kontexte, že ide o užší pojem, než je okruh povinných osôb. 	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 2.2. 
Zdôvodnenie vypracovania návrhu zákona uvedené v kap. 2.2. považujeme za všeobecné. Žiadame uviesť relevantné, konkrétne dôvody vypracovania nového zákona, ako aj porovnanie s právnym rámcom iných štátov EÚ pre oblasť informatizácie spoločnosti, resp. informatizácie verejnej správy. 

Odôvodnenie: 
V úvode kapitoly sa len konštatuje „značný posun vo vývoji v oblasti IT“ bez uvedenia čo je výsledkom tohto posunu, aký to má dopad na súčasný právny rámec informatizácie verejnej správy, resp. ako sa navrhuje túto skutočnosť premietnuť do pripravovaného zákona. 
Ako prvý dôvod vypracovania nového zákona sa uvádza „revízia ustanovení platného zákona o ISVS s ohľadom na vývoj v oblasti IT a na zmeny vo vnímaní a stave realizácie informatizácie verejnej správy“ opäť len všeobecné konštatovanie bez uvedenia konkretizácie výsledkov vývoja, ako aj zmien vo vnímaní a v stave informatizácie a konkrétnych dopadov na súčasný právny stav. 
 	O 	N 	Predkladateľ považuje odôvodnenie v rámci rozsahu legislatívneho zámeru za dostatočné. Pre bližšie podrobnosti je možné odkázať napríklad na 
COBIT adoption in Europe http://www.itgovernance.eu/t-cobitadoptionineurope.aspx 

Rovnako oblasť IT governance patrí dlhodobo k stratégii, ktorú uplatňuje EU commission. Napr. http://www.isaca.org/About-ISACA/Press-room/News-Releases/2005/Pages/European-Union-Commission-Selects-COBIT-as-an-Information-Systems-Security-Standard-for-Paying.aspx 
 	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 3. 
Zvážiť zmenu definície predmetu úpravy a označovania jednotlivých častí a pomenovaní, ako napr. "Vedenie v správe IT VS", "Riadenie v správe IT VS" 

Odôvodnenie: 
Predmet úpravy je nezrozumiteľný, nie je jasné aký návrh sa ide upravovať (keďže žiadny návrh ešte nie je) a podobne. 
Názov kap. 3.2. je „Vedenie v správe IT VS“. Tento pojem je mätúci voči výkladu. Je potrebné si pozrieť vo výkladových slovníkoch význam slova „vedenie“. Aj sémanticky pojem „vedenie v správe ..“ nie je v slovenčine používaný. Pojem bol asi zanesený mechanickým prekladom z angličtiny. Navrhujeme nájsť vhodnejší pojem. 
Názov kap. 3.3. je „Riadenie v správe IT VS“. Opäť je to mätúci pojem voči definícii, v ktorej sa hovorí o výkone činností. Navrhujeme nájsť vhodnejší pojem. 
 	O 	N 	Predkladateľ sa nebráni zavedeniu iných pojmov, ak bude predložený relevantný návrh na úpravu používaných pojmov. 	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 3.2. 
Kap. 3.2. strana 13. až 14. v odstavci „Z dôvodu potreby zabezpečenia dostatočných a kvalitných personálnych kapacít ...“ žiadame druhú vetu 
„Návrh zákona bude vychádzať z predpokladu, že ak povinná osoba nedisponuje potrebnými personálnymi kapacitami v rámci svojich vnútorných zdrojov, skôr, než tieto personálne kapacity získa zo zdrojov externých, bude mať povinnosť využiť kapacity MF SR a až ak to nebude možné, pristúpiť k získaniu externých personálnych kapacít.“ 

zmeniť a jej text doplniť takto: 

„Návrh zákona bude vychádzať z predpokladu, že ak povinná osoba nedisponuje potrebnými personálnymi kapacitami v rámci svojich vnútorných zdrojov, skôr než tieto personálne kapacity získa zo zdrojov externých, bude mať povinnosť využiť kapacity MF SR, MV SR alebo Národnej agentúry pre sieťové a elektronické služby a až ak to nebude možné, pristúpiť k získaniu externých personálnych kapacít. Zoznam dostupných kapacít vedie MF SR a sprístupňuje ho na verejne dostupnom mieste.“ 

Odôvodnenie 
Z dôvodu efektívneho hospodárenia musí byť umožnené zdieľanie všetkých voľných dostupných expertov verejnej správy a nielen jednej inštitúcie. MF SR by malo viesť zoznam dostupných disponibilných zdrojov pre potreby propagácie ich dostupnosti. 
 	Z 	A 	Čať pripomienky ohľadne vedenia zoznamu dostupných disponibilných zdrojov je zo strany predkladateľa akceptovaná. Na ostatnej časti pripomienky ÚV SR netrvá.  	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 3.3. 
V kapitole 3.3. žiadame odsek 3. zmeniť nasledovne: 
"Návrh zákona zachová správu MF SR, ÚV SR a ostatných inštitúcií verejnej správy vo vzťahu k integrovanej infraštruktúre, centrálnemu metainformačnému systému verejnej správy a nadrezortnému informačnému systému verejnej správy na úseku verejnej správy ministerstva, ak správcu neustanovuje osobitný predpis. Rovnako tak sa zachovajú kompetencie k zoznamu základných číselníkov a k správe základného číselníka životných situácií a základného číselníka úsekov verejnej správy a agend verejnej správy. 

Odôvodnenie: 
Súčasný právny rámec definuje správu niektorých nadrezortných informačných systémov aj pre iné inštitúcie ako MF SR. 
 	Z 	A 	 	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 3.3. 
Dopracovať kapitolu o kategorizáciu inštitúcií a doplnenie pravidiel pre malé a stredné inštitúcie. 

Odôvodnenie: 
Kapitola je postavená výlučne pre veľké inštitúcie. Menšie inštitúcie to zbytočne zaťaží a výrazne zvýši náklady na správu IT, ktoré môžu následne chýbať pri rozvoji. 
 	O 	A 	Doplnené v časti 3.1.5. 	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 3.3.1. 
Vysvetliť pojem Enterprise architektúra. 

Odôvodnenie: 
Pojem z pohľadu legislatívy nie je špecifikovaný 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 3.3.3. 
Navrhujeme zladiť používanie pojmov IT VS a IS VS s ostatnými podkapitolami. 

Odôvodnenie: 
V kap. 3.3.3. na rozdiel od ostatných podkapitol namiesto IT VS je používaný pojem IS VS. IT VS tiež potrebuje - plynulosť a spoľahlivosť prevádzky, zabezpečenie odstraňovania porúch a problémov pri prevádzke. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	Vlastný materiál 
Kap. 3.3.3. 
Navrhujeme dopracovať kapitolu o základný rámec úrovne poskytovaných služieb (tzv. default SLA) a základný rámec poskytovania aplikačných a integračných rozhraní bez potreby podpisovania integračných zámerov. 

Odôvodnenie: 
Pre zefektívnenie interoperability a integrácie systémov a zníženie administratívnej záťaže je nevyhnutné odbúrať súčasný prebyrokratizovaný stav spojený s integračnými zámermi a dohodami o poskytovanej úrovni služieb tak, aby integrácia a využívanie služieb boli umožnené aj bez potreby takýchto dohôd na základe všeobecných pravidiel zo zákona (typickým príkladom môže byť záruka na produkty, ak sa strany nedohodnú inak, platí 24 mesiacov a podobne). 
 	O 	N 	Po dohode upravené iným spôsobom. 	
MZ SR 	 
Stranu 10 doplniť negatívne vymedzenie nasledovným textom: 

Negatívna vecná pôsobnosť ... skutočností, informačné systémy verejnej správy, ktoré obsahujú údaje spracúvané na účely poskytovania zdravotnej starostlivosti, a na informačné systémy obsahujúce údaje o zdravotnom stave osoby na účely výkonu verejného zdravotného poistenia. 

Odôvodnenie: 
Nie je možné aby údaje spracúvané na účely poskytovania zdravotnej starostlivosti a informačné systémy obsahujúce údaje o zdravotnom stave osoby na účely výkonu verejného zdravotného poistenia boli riadené v zmysle ITVS, keďže ide o osobné a vysoko citlivé osobné údaje. Túto negatívnu pôsobnosť vymedzuje aj § 2 ods. 2 písm. d) zákona č. 305/2013 Z. z. 
 	Z 	A 	Po rokovaní na úrovni príslušných GRS, MZ SR ustúpilo od pripomienky. 	
NBÚ 	K bodu 3.1.3. Vzťah k iným zákonom 
Národný bezpečnostný úrad je od 1. januára 2016 s nadobudnutím účinnosti zákona č. 339/2015 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov, ústredným orgánom štátnej správy pre kybernetickú bezpečnosť. V súlade s plnením uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 328 zo dňa 17. júna 2015, ktorým schválila Koncepciu kybernetickej bezpečnosti Slovenskej republiky na roky 2015 – 2020 pripravuje Národný bezpečnostný úrad návrh zákona o kybernetickej bezpečnosti. 
V rámci predloženého legislatívneho zámeru absentuje prepojenie správy ITVS s pôsobnosťou podľa pripravovaného zákona o kybernetickej bezpečnosti v gescii Národného bezpečnostného úradu, v dôsledku čoho sa nevytvára komplexná úprava kybernetickej bezpečnosti. ITVS je potrebné vnímať ako jeden z komponentov kybernetického priestoru. Pripravovaný zákon o kybernetickej bezpečnosti bude obsahovať bezpečnostné zásady, metódy ochrany a minimálne bezpečnostné opatrenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Bez dodržiavanie unifikovaných prvkov sa tak zvýši miera zraniteľnosti prevádzkovaných ITVS a v prípade kybernetického útoku môže spôsobiť aj ohrozenie celého kybernetického priestoru Slovenskej republiky. Z uvedeného dôvodu žiadame predkladateľa o doplnenie vzťahu návrhu zákona o výkone správy v oblasti ITVS a zákona o kybernetickej bezpečnosti. 
 	Z 	A 	Doplnené v časti 3.1.3. 	
NBÚ 	K bodu 2.1. Platná právna úprava 
V rámci vymenovaných uznesení vlády navrhujeme doplniť materiál „UV-22321/2015 Návrh Koncepcie kybernetickej bezpečnosti Slovenskej republiky na roky 2015 – 2020“. 

Odôvodnenie: V nadväznosti na pripomienkou č. 1. 
 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	časti 2. bod 2.2  
odporúčame okrem zhodnotenia platnej právnej úpravy a dôvodov vypracovania nového návrhu zákona aj v legislatívnom zámere doplniť zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. (Čl. 11 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky)  	O 	A 	Vplyvy sú uvedené v Doložke vybraných vplyvov, ktorá je súčasťou materiálu a zhodnotenie predmetných vplyvov obsahuje aj predkladacia správa. 	
MDVaRR SR 	str. 11 v druhom odseku  
odporúčame skratku „IVTS“ nahradiť skratkou „ITVS“. 	O 	A 	 	
MK SR 	Predkladacia správa 
V predposlednom odseku predposlednom bode odporúčame nahradiť slová "uverené vyššie" slovami "uvedené vyššie".  	O 	A 	 	
MK SR 	Vlastný materiál 
Na strane 3 materiálu odporúčame v treťom odseku nahradiť výraz "enterprise architektúra" iným vhodným výrazom v štátnom jazyku. Táto pripomienka platí aj pre stranu 14 posledný odsek.  	O 	N 	V návrhu zákona budú používané pojmy v štátnom jazyku, každopádne pojem „enterprise architektúra“ je všeobecne používaný a jeho obsah je známy, preto ho predkladateľ na tomto mieste považuje za vhodné použiť. 	
MK SR 	Vlastný materiál  
Na strane 11 materiálu odporúčame v druhom odseku nahradiť skratku "IVTS" skratkou "ITVS" a slovo "role" slovom "roly".  	O 	A 	 	
MK SR 	Vlastný materiál  
Na strane 12 odporúčame v prvom odseku upraviť znenie piateho a šiesteho riadku.  	O 	A 	 	
MK SR 	Vlastný materiál  
Na strane 17 odporúčame v poslednom odseku prvom bode uviesť číslo 2 v podobe odkazu na poznámku pod čiarou.  	O 	A 	 	
MV SR 	Všeobecne 
Všeobecne: Upozorňujeme, že podľa čl. 11 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky legislatívny zámer vypracúvajú ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy pred prípravou návrhu nového zákona upravujúceho oblasť spoločenských vzťahov doteraz právom neupravenú, návrhu zákona podstatne novelizujúceho platný zákon, návrhu zákona s výrazným hospodárskym a finančným dosahom alebo v prípade, ak o tom rozhodne vláda Slovenskej republiky. 

Podľa Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky legislatívny zámer má obsahovať najmä zhodnotenie platnej právnej úpravy a určenie cieľov, ktoré má nová právna úprava plniť, ako aj zhodnotenie vplyvov na rozpočet verejnej správy, podnikateľské prostredie, sociálnych vplyvov, vplyvov na životné prostredie a vplyvov na informatizáciu spoločnosti podľa jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov formou doložky vybraných vplyvov. Doložka a analýzy vplyvov k legislatívnemu zámeru sa predkladajú ako samostatná súčasť tohto návrhu. V doložke vybraných vplyvov sa uvádza, že samotný návrh legislatívneho zámeru v rozpočtovom roku 2015 a 2016 nezakladá zvýšené nároky na štátny rozpočet, na rozpočty obcí a vyšších územných celkov, ani na hospodárenie verejnoprávnych inštitúcií a že dopady na túto oblasť budú identifikované až v rámci paragrafového znenia návrhu zákona, ktorý plánujeme predložiť do vlády v roku 2017, v rámci ktorého sa predpokladá 2 ročné prechodné obdobie na jeho realizáciu. Zároveň sa uvádza, že v súčasnosti nie je možné vyčísliť výdavky jednotlivých subjektov verejnej správy. Ak si právna úprava správy informačných technológií verejnej správy vyžiada výdavky na strane verejných prostriedkov, tieto budú zabezpečené v rámci schválených limitov výdavkov jednotlivých subjektov verejnej správy. 

Z hľadiska zjednodušenia orientácie v materiáli po obsahovej stránke odporúčame oblasti zamerania budúceho zákona, ktoré sa uvádzajú v bode 1.2., presunúť do úvodu materiálu, pretože sa ním charakterizujú jednotlivé časti pripravovaného zákona o informačných technológiách verejnej správy. Zároveň odporúčame toto rozdelenie očíslovať a následne takto očíslovať aj jednotlivé časti textu predloženého materiálu. Odporúčame tiež jednoznačne určiť, čo budú jednotlivé časti pripravovaného zákona ustanovovať. Zároveň neodporúčame zavádzať skratky zostavené zo začiatočných písmen slov formou tzv. legislatívnych skratiek z dôvodu docielenia presnosti a zrozumiteľnosti textu. Napr. na strane 3 je zavedená skratka „IT“ pre „informačné technológie“, na strane 4 je zavedená skratka „IT VS“ pre „informačné technológie verejnej správy“, na str. 12 je uvedené „k nastaveniu efektívneho ITVS“. Ďalej odporúčame na str. 12 slová „Základnými cieľom“ nahradiť slovami „Základným cieľom“ a na str. 16 odporúčame slová „Oblasť monitoring“ nahradiť slovami „Oblasť monitoringu“. 

Zároveň požadujeme špecifikovať spôsob, prostredníctvom ktorého bude zabezpečená previazanosť aktivít v správe informačných technológií s ďalšími reformnými aktivitami v rámci verejnej správy (napr. v oblasti optimalizácie procesov), pretože ho z predloženého legislatívneho zámeru nie je možné jednoznačne identifikovať. 
 	O 	ČA 	Čo sa týka obsahu jednotlivých častí zákona, v tomto štádiu ide o legislatívny zámer, preto aj úroveň detailu spracovania jednotlivých častí tomu zodpovedá. Návrh pomenúva oblasti, ktoré sa majú v zákone upraviť, ako aj to, čo je ich obsahom a čo je cieľom úpravy. Z tohto dôvodu predkladateľ považuje rozsah materiálu za dostačujúci. 
Pokiaľ ide o otázku previazanosti aktivít v oblasti správy ITVS s aktivitami v oblasti reformy verejnej správy, zastáva predkladateľ názor, že aktivity v oblasti správy ITVS, predstavujú podporné aktivity práve pre implementáciu plnenia reformných aktivít v rámci verejnej správy (aby sa napr. efektívne realizoval OPII a OPEVS). Implementácia návrhu zákona do praxe môže sama o sebe predstavovať reformnú aktivitu podporenú konkrétnym OPEVS projektom. 
 	
MV SR 	K bodu 3.1.1. 
K bodu 3.1.1.: V materiáli, v bode 3.1.1. Predmet úpravy a základné ustanovenia navrhujeme upraviť vetu v znení: 
„Predmetom úpravy návrhu zákona bude výlučne vedenie a riadenie v správe ITVS a Biznis architektúry a s tým súvisiace práva a povinnosti.“ 

Odôvodnenie: 

Odvolávajúc sa na cieľ návrhu zákona „Výsledkom tohto procesu by malo byť na jednej strane efektívne využívanie informačných technológií v procesoch verejnej správy a tomu zodpovedajúca úprava procesov verejnej správy a na strane druhej elektronická forma výkonu správy, t. j. e-Government.“ uvádzame, že pre jeho naplnenie je potrebné do procesu začleniť aj Biznis architektúru verejnej správy, ktorá definuje všetky procesy, ktoré sa vo verejnej správe realizujú a ako taká musí byť začlenená do vedenia a riadenia v rámci tohto legislatívneho zámeru zákona. 
 	O 	A 	Doplnené do častí 3.1.2., 3.2. a 3.3.2. 	
MV SR 	K bodu 3.2 
K bodu 3.2: V materiáli, bod 3.2. Vedenie v správe informačných technológií verejnej správy žiadame upraviť tak, že vedenie v správe informačných technológií verejnej správy a Biznis architektúry bude podľa návrhu zákona vykonávať Ministerstvo financií Slovenskej republiky, resp. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky. Vedenie v správe informačných technológií verejnej správy bude podľa návrhu zákona vykonávať Ministerstvo financií Slovenskej republiky. Vedenie v správe Biznis architektúry bude podľa návrhu zákona vykonávať Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky. Táto činnosť bude smerovať voči povinným osobám a bude medzi Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky vzájomne koordinovaná na úrovni usmerňovania, vyhodnocovania a monitorovania. Zároveň žiadame doplniť a upraviť dokument tak, aby bolo zabezpečené naplnenie princípu koordinačného mechanizmu medzi Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky pri rozhodovaní a aplikovaní všetkých procesov vedenia, riadenia a správy informačných technológií verejnej správy. 

Odôvodnenie: 

Pre naplnenie princípov RACI – Responsible, Accountable, Consulted, Informed je potrebné do vedenia a riadenia zahrnúť aj Biznis architektúru. V rámci Enterprise architektúry je potrebné, aby sa informačné technológie verejnej správy a Biznis architektúra vzájomne koordinovali, dopĺňali a kontrolovali. Iba ich vzájomnou interakciou je možné dosiahnuť spoločné ciele. Na základe Operačného programu Efektívna verejná správa je za procesy verejnej správy, t. z. za Biznis architektúru zodpovedné Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, je potrebné, aby bolo Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky začlenené aj do vedenia a riadenia v rámci tohto legislatívneho zámeru zákona. 

O pripomienkach v bode 2 a 3 žiadame zvolať osobitné rokovanie vzhľadom na pôsobnosť ministerstva vnútra v oblasti verejnej správy. 
 	O 	A 	Doplnené do častí 3.1.2., 3.2. a 3.3.2. 	
MS SR 	K návrhu materiálu: 
V celom texte návrhu materiálu odporúčame dodržiavať pravidlá gramatiky a pravopisu. Z tohto dôvodu navrhujeme najmä: 
• v časti 2.1 vypustiť slovo „zberu“ pred slovami „systému zberu vyhlásení“, 
• v časti 2.1 nahradiť slová „Tieto z hľadiska systematiky“ slovami „Tieto oblasti z hľadiska systematiky“, 
• v časti 2.2 vypustiť čiarku pred slovami „alebo vôbec“, 
• v časti 3.1.2 nahradiť slová „v správe IVTS“ slovami „v správe ITVS“, 
• v časti 3.2 nahradiť slová „Základnými cieľom“ slovami „Základným cieľom“, 
• v časti 3.2 doplniť čiarku za slovami „niektorých činností pre povinné osoby“, 
• v časti 3.2 nahradiť slová „bude návrh zákona v rámci vedenia ustanovovať oprávnenie pre MF SR zabezpečovať personálne kapacity“ slovami „návrh zákona bude v rámci vedenia upravovať oprávnenie MF SR na zabezpečenie personálnej kapacity“, 
• v časti 3.3.2 nahradiť slová „s použitím štandardným modelov“ slovami „s použitím štandardných modelov“, 
• v časti 3.3.4 nahradiť slová „Posledným okruhom je svojho druhu procedúra“ nahradiť slovami „Posledným okruhom svojho druhu je procedúra/ Posledným okruhom je procedúra“. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K časti 1.2: 
V časti 1.2 sa uvádza, že oblasť vydávania elektronických odpisov a výstupov z ISVS a posudzovania elektronického systému zberu vyhlásení o podpore iniciatívy občanov boli do zákona o ISVS doplnené z dôvodu potreby zakomponovať ustanovenia o osvedčovaní ISVS v Slovenskej republike v súlade s požiadavkami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 211/2011, avšak nemajú priamy vzťah k budovaniu a správe ISVS a z tohto dôvodu nebudú upravené v novom zákon o správe ITVS. Legislatívny zámer však neupravuje, kde budú tieto inštitúty obsiahnuté v súčasnej právnej úprave následne upravené. Z dôvodu nejasnosti textu požadujeme predmetný text doplniť. 	O 	A 	Informácia bola doplnená v časti 2.1. 	
MS SR 	K časti 2.1: 
• V časti 2.1 navrhujeme nahradiť slová „Návrh Národnej stratégie pre informačnú bezpečnosť v Slovenskej republike“ slovami „Národná stratégia pre informačnú bezpečnosť v Slovenskej republike“ z dôvodu dosiahnutia súladu s názvom tohto materiálu schváleného uznesením vlády Slovenskej republiky č. 570/2008 z 27. augusta 2008, ako aj z dôvodu dosiahnutia obsahového súladu s touto časťou návrhu materiálu. 

• V časti 2.1 navrhujeme nahradiť slová „Koncepcia využívania softvérových produktov vo verejnej správe“ slovami „Návrh koncepcie využívania softvérových produktov vo verejnej správe“ z dôvodu dosiahnutia súladu s názvom tohto materiálu schváleného uznesením vlády Slovenskej republiky č. 523/2009 z 15. júla 2009, ako aj z dôvodu dosiahnutia obsahového súladu s touto časťou návrhu materiálu. 

• V časti 2.1 navrhujeme nahradiť slová „Legislatívny zámer zákona o informačnej bezpečnosti“ slovami „Návrh legislatívneho zámeru zákona o informačnej bezpečnosti“ z dôvodu dosiahnutia súladu s názvom tohto materiálu schváleného uznesením vlády Slovenskej republiky č. 136/2010 z 25. februára 2010, ako aj z dôvodu dosiahnutia obsahového súladu s touto časťou návrhu materiálu. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K časti 2.2: 
V časti 2.2 sa navrhuje znenie, podľa ktorého zákon o ISVS v súčasnosti obsahuje podrobnú úpravu len vo vzťahu k štandardom ISVS, ktoré sú podrobne ustanovené výnosom o štandardoch. Ostatné oblasti správy ISVS sú v zákone o ISVS upravené buď len v minimálnej, všeobecnej rovine, bez podrobnej úpravy vykonávacími predpismi alebo vôbec. Zároveň tieto oblasti správy ISVS a jednotlivé povinnosti, ktoré zákon o ISVS ustanovuje, nie sú upravené systematicky, niektoré sa prekrývajú, nemajú logickú a procesnú súslednosť a nepokrývajú potrebné oblasti správy ISVS. 

Zároveň sa navrhuje znenie, podľa ktorého, z historických dôvodov sa v zákone o ISVS nachádzajú aj ustanovenia, ktorých súvis so správou ITVS je len veľmi vzdialený, časť týchto ustanovení je po prijatí zákona o e-gov duplicitná alebo stráca opodstatnenie. 

Navrhované znenia sú koncipované vo veľmi všeobecnej rovine, nie je z nich dostatočne zrejmé, ktoré oblasti správy ISVS nie sú dostatočne upravené, nemajú logickú a procesnú súslednosť a z tohto dôvodu je v novom zákone potrebné ich doplnenie či prípadná úprava. Zároveň nie je dostatočne zrejmé, ktoré ustanovenia sú duplicitné a z tohto dôvodu strácajú svoje opodstatnenie. Z dôvodu nejasnosti textu požadujeme predmetný text doplniť o konkrétne oblasti, ktoré bude potrebné v novom zákone zmeniť či doplniť. 
 	O 	N 	Pokiaľ ide o oblasti, ktoré je potrebné doplniť, vyplýva to zo samotného legislatívneho zámeru, ktorý ich uvádza v časti 3, ako aj všeobecne napríklad v časti 1.1. posledný odsek. 
Pokiaľ ide o duplicitné ustanovenia, legislatívny zámer ich druhovo pomenúva v časti 2.2. posledný odsek. 
 	
MS SR 	K časti 3.1.1: 
V časti 3. 1. 1 sa navrhuje znenie, podľa ktorého bude návrh zákona o ITVS upravovať pôsobnosť MF SR v oblastiach prípravy strategických dokumentov s celoslovenskou a nadrezortnou pôsobnosťou, vydávania vykonávacích právnych predpisov, schvaľovania strategických dokumentov a určovania modelov správy ITVS ostatných povinných osôb, koordinácie a kontroly. 
Navrhované znenie požadujeme preformulovať tak, aby bolo zrejmé, že MF SR nebude mať pôsobnosť vydávať všetky vykonávacie právne predpisy, ktoré by inak patrili do pôsobnosti iných orgánov verejnej správy. Z toho dôvodu navrhujeme znenie „návrh zákona o ITVS bude upravovať/upraví pôsobnosť MF SR v oblastiach prípravy strategických dokumentov s celoslovenskou a nadrezortnou pôsobnosťou, vydávania právnych predpisov k strategickým dokumentom s celoslovenskou a nadrezortnou pôsobnosťou, schvaľovania strategických dokumentov a určovania modelov správy ITVS ostatných povinných osôb, koordinácie a kontroly.“. 
 	O 	ČA 	Explicitne bolo doplnené, že vykonávacie predpisy budú vydávané len v rozsahu splnomocňovacích ustanovení – keďže iný spôsob nie je z ústavného hľadiska možný 	
MS SR 	K časti 3.1.2: 
V časti 3. 2. 1 sa navrhuje znenie, podľa ktorého rozsah povinných osôb a rozsah výkonu ich kompetencií bude vychádzať zo súčasného zákona, avšak nie je dostatočne zrejmé, či sa bude zužovať, či rozširovať. 	O 	A 	 	
MS SR 	K časti 3.2: 
V časti 3.2 sa navrhuje úprava poskytovania informácií a komunikácia medzi povinnými osobami a MF SR, medzi povinnými osobami navzájom a medzi povinnými osobami a verejnosťou. V tejto časti dôrazne upozorňujeme, pri tvorbe nového zákona, na potrebu zohľadnenia ustanovení osobitného zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám, ktorý podrobne upravuje podmienky sprístupňovania a poskytovania informácií, ktoré sú v dispozícii povinnej osoby. 	O 	A 	 	
MS SR 	K časti 4.2: 
V časti 4.2 sa upravujú podrobnosti o správe ITVS a bezpečnosti v správe ITVS. V príslušnej časti sa navrhuje znenie, podľa ktorého budú vo vykonávacom predpise upravené základné princípy týkajúce sa týchto oblastí. Dôrazne upozorňujeme, že princípy, ktoré sa majú uplatňovať ako základné pravidlo, musia vychádzať priamo zo zákona a nie z vykonávacieho právneho predpisu. 	O 	A 	Predkladateľ si je toho vedomý a je to zdôraznené aj v legislatívnom zámere, konkrétne v časti 3.1.5. 	
MZVaEZ SR 	K predkladacej správe 
Vo štvrtom odseku piatej odrážke odporúčame slovo "uverené" nahradiť slovom "uvedené". 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K vlastnému materiálu 
V časti 2.1. druhom odseku odporúčame za slovo "týkajúce" vložiť slovo "sa", 
v časti 3.1. druhom odseku piatej odrážke odporúčame na konci vložiť čiarku, 
v časti 3.1.2. poslednom odseku odporúčame slovo "IVTS" nahradiť slovom "ITVS", 
v časti 3.2. prvom odseku druhej vete odporúčame slovo "Základnými" nahradiť slovom "Základným". 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K Doložke vybraných vplyvov 
V časti 10 druhej vete odporúčame slovo "plánujme" nahradiť slovom "plánujeme" a slová "do vlády" nahradiť slovami "na rokovanie vlády Slovenskej republiky".  	O 	A 	 	
SOIT 	Ku kap. 4 
Žiadame v materiáli konkretizovať rozsah aplikovateľnosti zamýšľaných vykonávacích predpisov vo väzbe na rôzne typy povinných osôb a rôzny rozsah závažnosti využívania IT povinnou osobou. 

Ambícia určiť „jednotný postup povinných osôb“ sa nám javí neprimeraná vzhľadom na široký okruh povinných osôb (rovnaký ako v súčasnom z.275/2006), kde sú prítomné aj rozsahom prevádzky ITVS rôzne organizácie, a aj vzhľadom na širokú škálu závažnosti využitia pokrývaných IT. Už v súčasnosti sú niektoré časti štandardov ISVS podľa nášho názoru za hranicou jednotnej aplikovateľnosti. 

 	Z 	A 	Riešenie doplnené do zámeru vo vzťahu k samosprávam, a to delegovaním na DEUS a ostatné povinné osoby budú v prípade potreby kategorizované v rámci zákona. Po tejto úprave je rozpor odstránený. 	
SOIT 	Ku kap. 4 
Vykonávacie predpisy uvedené v časti 4.1 a 4.2 sa v niektorých bodoch prekrývajú. Ide napr. o dátové štandardy, štandardy bezpečnosti. Žiadame uviesť presnejší mechanizmus vzájomnej väzby vykonávacích predpisov. 	O 	A 	Vysvetlenie doplnené v časti 4. 	
SOIT 	Ku kap. 4.1 
V súčasnosti štandardy ISVS obsahujú štandardy projektového riadenia, ktoré nie sú uvedené vo výpočte v kap. 4.1. Žiadame upresniť predpokladané riešenie tejto oblasti vo vykonávacích predpisoch zákona o ITVS. 	O 	A 	Vysvetlenie doplnené v časti 4. 	
SOIT 	Ku kap. 3.5 
Žiadame zaviesť nové, príp. v materiáli objasniť existujúce neštátne kolektívne mechanizmy na vynucovanie predpisov o štandardoch. Špecificky žiadame vyjasniť v rámci návrhu zákona, že ide o predpis s cieľom ochrany spotrebiteľa, a to minimálne na účely § 3 ods. 5 zákona č. 250/2007 Z.z. o ochrane spotrebiteľa. 

Odôvodnenie: 

V rámci súčasnej legislatívy je pre verejnosť veľmi náročné primäť štát, aby vytvoril ústavnoprávne konformné podmienky v rámci elektronizácie, napríklad tým, že bude dodržiavať predpísané zákonné štandardy o informačných systémoch verejnej správy. Dodržiavanie štandardov môže mať zásadný ústavnoprávny rozmer, čo potvrdila aj analýza [1]. Pokiaľ sa štát dnes dopúšťa porušovania predpísaných štandardov, je možné sťažovať sa na Ministerstve financií SR, ktoré má ukladať pokuty, nemôže však zjednať nápravu u dotknutého orgánu. 
Navyše podľa získaných informácií MF SR aj túto sankčnú právomoc od jej vzniku v roku 2006 až dodnes využíva iba obmedzene. Existujúce prostriedky nápravy teda sú značne obmedzené, pričom žiadny z nich neumožňuje dotknutému jednotlivcovi priamo sa domáhať zjednania nápravy. Vzhľadom na to, že štátne mechanizmy nefungujú dostatočne, je potrebné ich doplniť o neštátne formy vynucovania predpisov o štandardoch. Jednou z takýchto možností je objasniť, že predpisy o štandardoch v informačných systémoch verejnej moci sú vo svojej podstate taktiež predpismi na ochranu spotrebiteľa. V takomto prípade sa totiž môžu zjednania nápravy domáhať nie len spotrebitelia, ale aj kvalifikované spotrebiteľské organizácie. Takýmto spôsobom sa umožní aby sa o dodržiavanie štandardov zasadzovala aj priamo občianska spoločnosť. 
[1] právna analýza think-tanku European Information Society Institute (EISi) http://eisionline.org/images/DVSLP_final.pdf 
 	Z 	A 	Po dohode doplnená časť 3.5.. Rozpor odstránený. 	
SOIT 	Ku kap. 3.4 
Žiadame konkretizovať právnu formu uvažovaných podzákonných regulácií, najmä s ohľadom na potrebu jej záväznosti pre všetky povinné osoby a súčasne potrebnú mieru flexibilnosti zodpovedajúcu rýchlo sa meniacemu prostrediu IT. 

Odôvodnenie: 
V preloženom zámere je uvedené, že súčasná forma štandardov bude zachovaná. Avšak štandardy pre ISVS už aj v súčasnom rozsahu narážajú na limity vyplývajúce z požiadaviek na štruktúru, obsah, jazyk vyžadovaný pre výnos MF SR a taktiež formálny proces potrebný na ich zmenu. Zo strany MF SR bol aj pre štandardy ISVS deklarovaný zámer riešenia niektorých ich častí odlišnou formou od súčasnej (napr. definície dátových prvkov). 	O 	A 	Predkladateľ bude hľadať možnosti, ako upraviť technické podrobnosti spôsobom, ktorý dáva čo najväčšiu flexibilitu vo vzťahu k úprave do budúcnosti, obdobne, ako je napríklad riešená úprava zoznamu referenčných registrov v zákone o e-Governmente. Takto bola doplnená časť 4. 	
SOIT 	Ku kap. 3.3.4 
Žiadame uviesť, že všetky informácie monitoringu a hodnotenia výkonu riadenia v správe ITVS budú verejne prístupné, s vynechaním častí kde zverejnenie vylučujú osobitné predpisy (napr. osobné údaje), alebo by došlo k ohrozeniu bezpečnosti IS. 

Odôvodnenie: 
Súčasný stav prístupnosti údajov spracúvaných MF SR v tejto oblasti je nevyhovujúci. Sme názoru, že práve otvorenosť a zlepšenie verejnej kontroly môže napomôcť zlepšiť súčasné nedostatky informatizácie verejnej správy. 	Z 	A 	Na rozsah zverejňovania predmetných informácií platia kritériá zverejňovania ustanovené infozákonom. 	
SOIT 	Ku kap. 3.3.2 
V úroveni plánovania žiadame pre zámery budovania či rozvoja ITVS predložené MF SR na schválenie uviesť požiadavku na vykonanie verejného pripomienkovania, ktorého výsledok bude súčasťou podkladov pre rozhodovanie o ich schválení. 

Odôvodnenie: 
V minulosti odsúhlasné zámery boli v niektorých prípadoch nízkej kvality. Súčasný stav prístupnosti údajov v tejto oblasti je nevyhovujúci. Sme názoru, že práve otvorenosť a zlepšenie verejnej kontroly môže napomôcť zlepšiť súčasné nedostatky informatizácie verejnej správy. 
 	Z 	A 	Zákon bude obsahovať povinnosť predkladať koncepcie rozvoja IS na verejné pripomienkovanie spôsobom akým sa predkladajú všeobecne záväzné právne predpisy. 	
SOIT 	Ku kap. 3.3.2 
Žiadame uviesť, že všetka projektová dokumentácia má byť verejne prístupná, s vynechaním častí kde zverejnenie vylučujú osobitné predpisy (napr. osobné údaje), alebo by došlo k ohrozeniu bezpečnosti IS. 
 	Z 	A 	Na rozsah zverejňovania predmetných informácií platia kritériá zverejňovania ustanovené infozákonom. 	
SOIT 	Ku kap. 3.2 
Žiadame uviesť pre MF SR povinnosť zaistenia organizačného rámca pre umožnenie zapojenia zástupcov povinných osôb a IT odborníkov v oblasti tvorby pravidiel, napr. v forme existujúcej Komisie pre štandardy ISVS a jej pracovných skupín. 	Z 	A 	 	
SOIT 	Ku kap. 3.2 
Žiadame uviesť súvis kompetencie MF SR schvaľovať zámery budovania či rozvoja ITVS povinných osôb s v súčasnosti existujúcimi pravidlami prípravy a schvaľovania koncepcií rozvoja informačného systému povinnej osoby. 
 	O 	A 	 	
SOIT 	Ku kap. 3.2 
Žiadame v legislatívnom zámere detailnejšie vysvetliť za aké ciele bude zodpovedať orgán v roli vedenia ITVS v zmysle predkladaného konceptu vedenia a riadenia. 

Odôvodnenie: 
Čl 3.2 hovorí o cieľoch, ktoré sa úpravou sledujú (napr. “zabezpečiť najväčší prínos riešenia s ohľadom na vynaložené náklady, identifikovať riziká a minimalizovať ich, ako aj udržiavať riziká najviac v určenej akceptovateľnej miere a tiež zabezpečiť, že ľudské, materiálne a finančné zdroje na rozvoj a správu ITVS budú dostupné pri vynaložení primeraných a optimálnych nákladov”). Domnievame sa však, že nie je jasné, za ktoré konkrétne ciele bude orgán v roli vedenia niesť zodpovednosť tak, aby bolo možné jednoznačné zhodnotiť prínos navrhovaných zmien aj v budúcnosti. 

 	Z 	A 	Predkladateľ doplnil zámer v tom zmysle, že zodpovedá za splnenie cieľov regulácie v zmysle kompetenčného zákona a sledovanie naplnenia prínosov bude realizované napr. v rámci pravidelného hodnotenia NKIVS. 	
SOIT 	Ku kap. 3.3.2 
Žiadame doplniť znenie článku pre fázu plánovania o povinnosť technického a ekonomického zhodnotenia alternatívnych riešení. Zároveň žiadame do kapitoly doplniť samostatnú oblasť ekonomického zdôvodnenia projektov (business case), ktoré by následne malo byť podkladom pre monitorovanie a hodnotenie výkonu ITVS v zmysle kapitoly 3.3.4 
 	Z 	A 	 	
SOIT 	Ku kap. 3.1.5 
Žiadame uviesť pre spôsob tvorby podzákonných predpisov požiadavku na ich prípravu spôsobom umožňujúcim zapojenie zástupcov povinných osôb a odborníkov z verejnosti pre danú oblasť a umožnenie verejného pripomienkovania finálnych návrhov predpisov, ktorého výsledok bude podkladom pre rozhodovanie o ich schválení. 
 	Z 	A 	Doplnené v časti 3.2 	
SOIT 	Ku kap. 3.1.3 
Vzhľadom na skutočnosť, že podzákonné predpisy predpokladané v navrhovanom zákone sú de facto technickými predpisomi, a keďže budú uvádzať priame odkazy na technické normy (ako obsahuje už predložený legislatívny zámer) žiadame rozpracovanie súvislosti s legislatívou príslušnou pre túto oblasť, napr. so z. 264/1999 či Smernicou (EÚ) 2015/1535. Špecificky žiadame v materiáli uviesť zaistenie efektívnej možnosti prístupu k potrebným technickým normám, a to aj vo väzbe na požiadavku §7 ods.1 z.264/1999. 	O 	A 	Doplnená úloha predkladateľa aktívne vytvárať možnosti prístupu k referenčným technickým normám. 	
SOIT 	Ku kap. 3.1.3 
V kap. 3.1.3 je uvedené, že ako záväzné budú v novo navrhovanom zákone upravené oblasti „obstarávania a implementácie ITVS“ a „návrh zákona [by] mohol priniesť zjednotenie a koordináciu najmä v oblasti tvorby opisov predmetov zákaziek vo verejnom obstarávaní ITVS.“ 

Žiadame v legislatívnom návrhu zadanie pre tieto oblasti rozpracovať. 
 	Z 	A 	Úmyslom MF SR nie je procesne meniť zákon o VO. Účelom zákona je zjednotenie najmä v oblasti tvorby opisov predmetov zákaziek vo verejnom obstarávaní vo vzťahu k IT. MF SR doplnilo kapitolu 3.3.2 v časti obstarávania. Po doplnení rozpor odstránený. 	
SOIT 	Ku kap. 2.2 
V čl. 2.2 je uvedené, že navrhovaný zákon má nahradiť zákon 275/2006. Mnohé oblasti upravené z.275/2006 nie sú v navrhovanom zákone obsiahnuté. Nie je ani jasné akým spôsobom bude v týchto oblastiach riešené ďalšie legislatívne pokrytie. Ide napr. o základné číselníky, Govnet, odpis/výstup z IS, el. systém zberu vyhlásení o podpore iniciatívy občanov, metainformačný systém atď. 

Žiadame podrobnejšie uviesť, akým spôsobom budú tieto oblasti riešené po ukončení platnosti z.275/2006. 
 	O 	N 	Predmetné je uvedené v časti 2.1, pričom konkrétne určenie jednotlivých ustanovení a ich „presunutie“ do iných predpisov, či úplné vypustenie bude predmetom prác na návrhu zákona. 	
SOIT 	Ku kap. 1.2 
V zmysle predkladaného zámeru zákona je oblasť bezpečnosti “prierezovou” pre každú zo štyroch základných oblastí riadenia v správe ITVS. Za rovnako dôležitú považujeme oblasť efektívnosti ITVS. Navrhujeme rozpracovanie pravidiel efektívnosti pre každú zo štyroch oblastí správy ITVS. 
 	O 	N 	Návrh zákona bude mať za cieľ dosiahnuť efektívnosť v správe ITVS spôsobom ustanovenia povinností pri jej výkone, pričom nie je potrebné tieto ustanovovať v osobitnej časti, ako pri bezpečnosti. 
Ak sa to ukáže pri tvorbe návrhu zákona, že vzhľadom na jednotné a opakujúce sa pravidlá smerujúce k efektívnosti je vhodné spracovať ich v samostatnej časti, predkladateľ tak urobí. 
 	
SOIT 	Ku kap 1.1 
V čl. 1.1 je uvedené, že “cieľom návrhu zákona je preto zmeniť základné filozofické a systémové nastavenie v tejto oblasti, ktoré dnes ustanovuje zákon o ISVS a rozšíriť oblasť úpravy z ISVS na správu IT verejnej správy (ďalej len „ITVS“) ako takých, aby boli jednotným spôsobom pokryté všetky oblasti vedenia a riadenia v správe ITVS, od fázy plánovania a organizácie až po monitoring a hodnotenie. Nadväzne na to je cieľom návrhu zákona ustanoviť jednotné vedenie pre výkon všetkých fáz riadenia v správe ITVS.” 

Domnievame sa, že táto formulácia opisuje skôr “prístup k riešeniu”, ale nie jeho cieľ. Žiadame dopracovať kapitolu o jasné, jednoznačné a potenciálne merateľné ciele, ktoré sa legislatívnym zámerom sledujú a voči ktorým bude možné hodnotiť následnú legislatívnu normu. Napr. zvýšenie transparentnosti pri riadení ITVS, zvýšenie efektívosti ITVS, atď. 
 	O 	N 	Predkladateľ zastáva názor, že ciele sú formulované dostatočne. Zjednotenie pravidiel výkonu správy pre všetky fázy zabezpečí jednotný a riadny výkon správy, čo v konečnom dôsledku, pri správne nastavených pravidlách, prinesie aj zvýšenie efektívnosti či transparentnosti v tejto oblasti. 
Predkladateľ doplnil legislatívny zámer o informáciu, že do predkladacej správy k návrhu zákona nadefinuje množinu cieľov, ktoré plánuje dosiahnuť, spolu s ich aktuálnou hodnotou a ich cieľovou hodnotou, na účely ich vyhodnotenia v určenom období po schválení návrhu zákona. 
 	
SOIT 	Ku kap. 3.6 
Žiadame o posunutie účinnosti vybraných ustanovení zákona napr. pre oblasť plánovania a obstarávania už do roku 2016, predovšetkým vzhľadom na podstatnú investíciu do ITVS v rámci Operačného programu Integrovaná infraštruktúra, ktorej sa fázy plánovania a obstarávania budú v horizonte roku 2016 týkať. 
 	Z 	A 	Navrhované zmeny, ktoré je možné implementovať do existujúcej legislatívy, bude predkladateľ riešiť ešte v roku 2016. Po tejto úprave bol rozpor odstránený. 	
Verejnosť 	K bodu 3.4 - absencia vyhodnotenia  
V návrhu sa uvádza, že návrh zákona a podzákonné predpisy budú vychádzať z viacerých konkrétne vymenovaných dokumentov a noriem (COBIT5.2, ITIL3, TOGAF9, ISO/IEC 38500, 20000-1, 20000-2). 

Žiadam uviesť jasné odborné zdôvodnenie, z akého dôvodu sa vybrali práve uvedené normy a dokumenty a nie iné. 
Žiadam tiež predložiť vyhodnotenie Kritérií na posudzovanie štandardov. 

Zdôvodnenie: 

Pre schválenie akéhokoľvek štandardu pre IS VS v Komisii pre štandardizáciu a jej pracovných skupinách už niekoľko rokov platí povinnosť predložiť takzvané vyhodnotenie "Kritérií na posudzovanie štandardov". Dôvodom je potreba odborne podložiť každý štandard, aby bolo zrejmé, aké iné štandardy v danej oblasti existujú, prečo je vhodný práve navrhovaný štandard, aké sú jeho prínosy, problémy a podobne. 

Z dôvodu jednotného a transparentného prístupu je žiadúce takéto vyhodnotenie spraviť aj pre vami navrhované normy, z ktorých navrhujete vychádzať. 

Citát z materiálu: 
Pokiaľ ide o normy a referenčné rámce vo vzťahu k novým pravidlám správy ITVS, návrh zákona a podzákonné predpisy budú vychádzať z týchto dokumentov: 
? COBIT® 5,2 
? ISO/IEC 38500: 2008 – Slovenská technická norma - Korporátna governancia 
informačných technológií, 
? ISO/IEC 20000-1: 2011 - Slovenská technická norma - Informačné technológie, 
Manažérstvo služieb, Časť 1: Požiadavky na systém manažérstva služieb, 
? ISO/IEC 20000-2: 2005 - Slovenská technická norma - Informačné technológie, 
Manažment služieb, Časť 2: Odporúčania z praxe, 
? ITIL® v3, 
? TOGAF® v9. 
 	O 	N 	Predkladateľ pri príprave vykonávacích predpisov vypracuje predmetné vyhodnotenie. Pokiaľ ide o pomenované normy a referenčné rámce, ich použitie a všeobecná akceptácie sú podľa predkladateľa dostatočne známe. Ide zároveň o demonštratívny výpočet, ktorý teda nie je uzavretou množinou.